IP/09/ 1841 Brüssel, 30. november 2009 Simulatsioonitehnoloogia võib aidata vältida tulevasi finantskriise Missuguseks kujuneb majanduspoliitika aastaks 2020, mil veerand ELi elanikkonnast on üle 65 aasta vana? Kas majandusteadlased suudavad paremini prognoosida, kuidas pangad reageerivad laenuraha vähenemisele tulevikus ja missugune on selle mõju majandusele laiemas plaanis? Kuidas toimib majandus siis, kui loodusvarade pidev vähenemine hakkab takistama meie energiavajaduste rahuldamist? Euroopa Komisjon avalikustas täna läbimurret tõotava uuringu, mis võib aidata majandusteadlastel niisugustele küsimustele majandussimulatsiooni tarkvara abil vastuse leida. Täna edukalt lõppenud teadusprojekti tulemusena valminud tarkvara põhineb simulatsioonitehnoloogial, mida kasutatakse ka filmitööstuses arvutipõhiste kujutiste loomiseks. 2,5 miljonit eurot maksnud projekti toetas Euroopa Liit. Tarkvara abil saab prognoosida, kuidas mõjutavad üksteist majandustegevuses osalevad erinevad suurearvulised rühmad, nt kodumajapidamised ja äriühingud, pangad ja laenuvõtjad, tööandjad ja tööotsijad, kes kauplevad ja konkureerivad omavahel just nagu päriselus. Ulatusliku simulatsiooni käigus luuakse individuaalse ja realistliku käitumisega majanduses osalejad, kes üksteist vastastikku mõjutades näitavad turgude võimalikke arengusuundi – nii saab paremini katsetada uusi poliitikaid tulevaste sotsiaalsete probleemide lahendamiseks. “Maailmatasemel teadusuuringud Euroopas aitavad meil liikuda paberil ja pliiatsil põhinevast majandusteadusest edasi superarvutitel põhinevasse majandusteadusesse ,” märkis ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. “Selle teadusprojekti tulemused täiendavad traditsioonilist majandusstatistikat ja aitavad ennustada majanduses osalejate käitumist, võimaldades paremini katsetada alles ettevalmistamisel olevate poliitikate mõju rahvale. Ma loodan, et valitsussektoris tegutsevad teadlased ja riiklikud teadusasutused annavad endast parima, et see abivahend poliitiliste otsuste tegijatele võimalikult kiiresti kättesaadavaks teha.” ELi toetusel välja töötatud simulatsioonitehnoloogia rajaneb arvutipõhistel katsetel, mis keskenduvad majandustegevuses osalevate erinevate suurearvuliste rühmade suhetele paljudel omavahel ühendatud turgudel. See on esimene kord, mil seda tehnoloogiat nii suure võimsusega andmetöötlusvahendite abil sedavõrd ulatuslikult rakendatakse. Iga simuleeritud kodumajapidamine (või ettevõte või pank) teeb erinevale raha-, maksu- või uuendusi soosivale poliitikale reageerides eri otsuseid, näiteks kas jätkata vanal ametikohal või otsida uus, kui suur osa palgast läheb säästudeks ja kui palju kulutusteks või investeeringuteks. See tähendab, et ühe poliitika mõju ühel ajahetkel ühel turul ei hinnata enam teistest teguritest isoleerituna. Traditsiooniline majandusmudel ei suuda prognoosida laenuraha vähenemise mõju maailma majandusele. Uus tarkvara näitab, kuidas pangad reageerivad eri viisil mitmesugustele teguritele, näiteks kui palju tuleb hoida reserve võrreldes investeeringutega ja missugune on pangaklientide tarbimis- investeerimis- ja säästukäitumine, samuti psühholoogilistele teguritele, näiteks usaldus turu vastu. See võib anda poliitiliste otsuste tegijatele, kes tahavad teada, missugune on maksu- ja rahareformi mõju pankadele ja nende klientidele, täpsemaid andmeid finantskriisi mõju kohta reaalmajandusele. Tarkvara abil on üht ja sama stsenaariumi võimalik testida ka kõrgema vanusega elanikkonna puhul või piiratud energiavarustuse tingimustes. Tarkvara on loodud superarvutite jaoks, mis suudavad laiaulatuslikke simulatsioone teha, kuid juurdepääs sellele on võimalik iga vastavat ühendust omava lauaarvuti kaudu ning seda saavad kasutada ka need majandusteadlased ja poliitiliste otsuste tegijad, kellel puuduvad programmeerimisalased teadmised. Ühendades sajad tuhanded üksikud majandust mõjutavad simuleeritavad tegevused ja reaktsioonid, annab tarkvara poliitiliste otsuste tegijatele selgema ja suurema pildi nende poliitika mõjust inimeste elule ja tööle. Kolm aastat kestnud projektis osalesid kaheksa ülikooli (Itaaliast, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Türgist ja Ühendkuningriigist) majandusteadlased ja arvutispetsialistid, kes viidi kokku ELi algatusel ja kelle tegevust rahastati komisjoni tehnoloogiauuringute eelarvest. Taust Täna lõppenud teadusprojekti tulemusena valmis majandussimulatsiooni tarkvara EURACE tarkvaraplatvorm, mille töö põhineb simulatsioonitehnoloogial FLAME ( Flexible Large-scale Agent Modelling Environment ). Projekti kaasrahastati 2,1 miljoni euroga komisjoni 2006. aastal alanud teadusuuringute üldprogrammi ( Kuues raamprogramm 2001-2006) vahenditest. Projekt oli osa komisjoni algatusest kõrge riskiga teadustegevuse edendamiseks tulevaste ja arenevate infotehnoloogiate valdkonnas ( IP/09/608 ). Komisjon kutsus hiljuti ELi liikmesriike üles suurendama investeeringuid kõrge riskiga teadustegevusse, et jõuda järele Ameerika Ühendriikidele, Hiinale ja Jaapanile. Komisjon annab eeskuju, suurendades praegu ettenähtud 100 miljoni euro suuruseid aastaseid kulusid 70% aastaks 2013 ( IP/09/397 ). Pressipakett, mis sisaldab üksikasjalikumat teavet kõnealuse projekti ja ELi toetatava kõrge riskiga teadustegevuse kohta, asub aadressil http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5433 Annex Researchers participating in EURACE project Country Project coordinator Organisation Profession Contact details France Christophe Deissenberg Université de la Méditerranée Economist christophe.deissenberg@univmed.fr + 33 4 4293 5985 Germany Herbert Dawid University of Bielefeld Economist hdawid@wiwi.uni-bielefeld.de +49 521 106484 Italy Silvano Cincotti University of Genoa Economist silvano.cincotti@unige.it +39 010 353 2080 Italy Michele Marches Università degli Studi di Cagliari Computer Scientist michele@diee.unica.it +39 070 6755757 Italy Mauro Gallegati Università Politecnica delle Marche Economist mauro.gallegati@univpm.it +39 071 220 7088 Turkey Kaan Erkan TUBITAK National Research Institute of Electronics and Cryptology Computer Scientist kaan.erkan@uekae.tubitak.gov.tr +90 262 6481402 UK Mike Holcombe University of Sheffield Computer Scientist m.holcombe@dcs.shef.ac.uk +44 1142221802 UK Christopher Greenough Science and Technology Facilities Council Computer Scientist christopher.greenough@stfc.ac.uk +44 1235 445307