IP/09/1333 Brüssel, 17. september 2009 Piim: komisjon pakub välja täiendavad meetmed piimasektori toetamiseks lühikeses, keskmises ja pikas perspektiivis Põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel tutvustas täna üksikasjalikult, millises seisus on komisjoni käimasolev kampaania, mille eesmärk on aidata ELi piimatootjatel praegust turukriisi ületada. Euroopa Parlamendis täna esitletud meetmepakett on järg komisjoni juulikuisele aruandele. Paketis pakutakse välja lühiajalised meetmed ja tegevus, mis aitaks pikemaajaliselt piimasektori tulevikku kindlustada. Juba praegu on komisjon alustanud menetlust, mis võimaldaks liikmesriikidel maksta põllumajandusettevõtjatele kuni 15 000 euro suurust ajutist abi. Selleks et tulevastele turuhäiretele kiiremini reageerida, on komisjon teinud ettepaneku hõlmata piimasektor hädaolukorra klausliga, mida muudes põllumajandussektorites juba kohaldatakse. Muudatustega, mis liikmesriigid teevad kvootide ülesostmise kavasse, tuleks tagada, et juhul kui küsimuse all on lisamaksu maksmine või mitte, ei käsitleta riiklikus reservis hoitavat ülesostetud kvooti enam riikliku kvoodi osana. Lisamaksu kehtestamise puhul võib ülesostetud kvoodile vastavat osa kasutada ümberkorraldamise eesmärgil. Pikemas perspektiivis näha olevate probleemide lahendamiseks asutab komisjon liikmesriikide ja komisjoni ekspertidest koosneva töörühma. Töörühm hakkab eelkõige uurima piimatootjate ja piimatööstuse vahelisi lepingulisi suhteid, piimasektori toiduainete tarneahela toimimise aruande kokkuvõtteid, mis kuuluvad avaldamisele enne aasta lõppu, ning futuurituru võimalusi piimasektoris. „Pakett koosneb arvukatest juba võetud meetmetest, mis tunduvad hästi toimivat,” sõnas põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel. „Meie piimatootjate jaoks hakkab valgus tunneli lõpus juba paistma. Seetõttu olen ma kindlam kui kunagi varem, et „tagasi tulevikku” ei maksa pöörduda viisil, mis pikas perspektiivis tooks kahju meie piimasektorile ja jätaks piimatootjatele mulje täiesti ettekavandamata tegevusest. Tagasipöördumine otsuste juurde, mis tervisekontroll valdkonnas on juba vastu võetud, ei tule kõne alla. Ka Euroopa Nõukogu palus selgesõneliselt meil seda mitte teha. Olen veendunud, et tänastest ideedest kujuneb välja konkreetne ja käegakatsutav abi meie piimatootjatele. Me peame ka mõtlema välja, mida teha keskmises ja pikas perspektiivis. Selles suhtes on Prantsusmaa ja Saksamaa teinud juba konstruktiivseid ettepanekud. Lühiajalised meetmed Lähinädalatel muudab komisjon riigiabi eeskirju, võimaldades nii anda liikmesriikidel kriisiolukorras olevatele piimatootjatele 15 000 euro ulatuses ajutist abi. Tulevikus hakkab piimasektor kuuluma ühtse ühise turukorralduse artikli 186 alla, mis võimaldab komisjonil võtta turuhäirete puhul oma volituste piires kiireid ajutisi meetmeid. Komisjon teeb ettepaneku muuta korda, kuidas liikmesriigid kvootide ülesostmise kava haldavad. Praegu võivad liikmesriigid osta piimatootjatelt kvoote ümberkorraldamise eesmärgil ja säilitada neid oma riiklikus reservis. Riiklikku reservi käsitletakse riigi kogukvoodi osana. Kui üksiktootjad kvooti ületavad, aga liikmesriik tervikuna mitte (k.a riiklik reserv), siis lisamaksu ei maksta. Komisjon teeb ettepaneku, et juhul kui küsimuse all on lisamaksu maksmine või mitte, ei ole vaja riiklikus reservis hoitavat ülesostetud kvooti enam käsitleda riikliku kvoodi osana. Kui otsustatakse lisamaks kehtestada, võib ülesostetud kvoodile vastavat osa kasutada ümberkorraldamiseks. Keskmised ja pikaajalised meetmed Komisjon teeb ettepaneku luua liikmesriikide ja komisjoni ekspertidest koosnev töörühm. Töörühm võtaks üksikasjaliku uurimise alla mitmed küsimused, mille hulka kuuluksid ka: võimalus sellise õigusraamistiku kehtestamiseks, millega oleks korraldatud piimatootjate ja piimatööstuse vahelised lepingulised suhted, tasakaalustamaks nii pakkumise ja nõudmise tasakaalu turul, säilitades samas õiglase konkurentsi; piimasektori toiduainete tarneahela toimimise aruande kokkuvõtteid, mille komisjon on lubanud esitada aasta lõpuks; küsimus kas Euroopa piimasektori futuuriturg aitaks pikas perspektiivis muuta hinnad läbipaistvamaks; küsimus kuidas levitada terves Euroopa piimasektoris tootmiskulude ja innovatsiooni alast head tava. Piimaturu hiljutised arengud Kõige hiljutisemad andmed näitavad, et hinnad on hakanud tõusma. Ühe kuuga on või hind tõusnud Prantsusmaal 4 %, Saksamaal 8 % ja Ühendkuningriigis veelgi rohkem. Kooritud piima hind on tõusnud kogu ELis 2–3 %. Pärast ekspordieeskirjade muutmist augustis on juustu hind tõusnud 5–7 %. Piima keskmine hind ELis tõusis augustis ligikaudu 2 % ja sekkumiseks mõeldud kokkuost on peaaegu peatunud. Juba võetud meetmed Komisjon näeb ette eraldada käesoleval aastal turumeetmetele täiendavalt 600 miljonit eurot. 70 % otsetoetustest võib kanda üle tavapärasest varem, käesoleval aastal alates oktoobrist. Tervisekontrolli ja majanduse elavdamise kava raames on ette nähtud eraldada täiendavalt 4,2 miljardit, mis aitaks toime tulla nn uute väljakutsetega, k.a piimanduse ümberkorraldamine. See eraldis lisanduks vahenditele, mis on juba ette nähtud maaelu arengu poliitika raames. Komisjon on tõhustanud ka ELi koolipiimakava ja piimatoodete edendamiseks mõeldud meetmeid.