IP/09/1221 Bruselj, 4. avgusta 2009 Digitalno gospodarstvo lahko pomaga Evropi iz krize, pravi poročilo Komisije Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope, ki ga je Evropska komisija objavila danes, kaže, da je digitalni sektor Evrope zelo napredoval od l eta 2005: 56 % Evropejcev danes redno uporablja internet, od tega 80 % prek hitrih povezav (v primerjavi s samo eno tretjino leta 2004), zaradi česar je Evropa na področju širokopasovnega interneta vodilna v svetu. Evropa je prva resnično „mobilna“ celina na svetu, saj ima več mobilnih naročnikov kot državljanov (119-odstotna stopnja razširjenosti). Evropa lahko gre še dlje, saj „digitalna generacija“ mladih Evropejcev postaja močna tržna spodbuda za rast in inovacije. Graditi na potencialu digitalnega gospodarstva je bistveno za trajnostno okrevanje Evrope po gospodarski krizi. Komisija je danes vprašala javnost, kakšno strategijo bi morala EU sprejeti v prihodnosti, da bi digitalno gospodarstvo delovalo s polno hitrostjo. „ Digitalno gospodarstvo Evrope ima ogromen potencial za ustvarjanje zelo velikih prihodkov v vseh sektorjih, vendar morajo vlade, da bi spremenili to prednost v trajnostno rast in nova delovna mesta, prevzeti vodilno vlogo in sprejeti usklajene politike, ki bodo odpravile obstoječe ovire za nove storitve ,“ je povedala komisarka EU za informacijsko družbo in medije Viviane Reding. „Izkoristiti moramo priložnost nove generacije Evropejcev, ki bodo kmalu imeli glavno besedo na evropskem trgu. Ti mladi ljudje intenzivno uporabljajo internet in so tudi zelo zahtevni potrošniki. Da sprostimo gospodarski potencial te „digitalne generacije“, moramo omogočiti enostaven in pravičen dostop do digitalnih vsebin.“ V danes objavljenem poročilu so opisani rezultati politike EU, ki jo je pet let vodila Barrosova Komisija in ki je spodbujala najnovejše komunikacijske tehnologije, nova omrežja in storitve ter ustvarjalne medijske vsebine. Od leta 2004 do leta 2008 se je odstotek Evropejcev, ki redno uporabljajo internet, povišal za eno tretjino na 56 %. Polovica gospodinjstev in več kot 80 % podjetij ima danes širokopasovno povezavo. Pojavlja se nova generacija Evropejcev, ki obvladujejo splet in so pripravljeni uporabiti inovacije na tem področju. Ta „digitalna generacija“ predstavlja velik potencial za rast Evrope. 16- do 24-letniki so najbolj aktivni uporabniki interneta: med njimi jih 73 % redno uporablja najbolj napredne storitve za ustvarjanje in izmenjavo spletnih vsebin, kar je dvakrat več od povprečja za celotno prebivalstvo EU (35 %) (glej prilogo). 66 % vseh Evropejcev, mlajših od 24 let, uporablja internet vsak dan, medtem ko ga med celotnim prebivalstvom EU vsak dan uporablja povprečno 43 %. Glede na študijo Komisije o digitalni pismenosti, ki je bila prav tako objavljena danes, imajo tudi boljše internetne spretnosti kot ostalo prebivalstvo. Čeprav se zdi, da „digitalna generacija“ nasprotuje plačevanju za prenos ali gledanje spletnih vsebin, kot so video posnetki ali glasba (33 %, kar je dvakrat več od povprečja EU, jih pravi, da niso pripravljeni plačati ničesar), pa je v tej skupini uporabnikov v primerjavi z ostalim prebivalstvom za te storitve v resnici plačalo dvakrat več posameznikov (10 % mladih uporabnikov v primerjavi s povprečjem EU, ki znaša 5 %). Prav tako so bolj pripravljeni plačati za boljše storitve in večjo kakovost. Uporaba interneta se bo zelo povečala, ko se bo „digitalna generacija“ začela zaposlovati ter oblikovati in določati tržne trende. Ko bodo tradicionalni poslovni modeli zastareli, bodo morala podjetja ponuditi storitve, ki bodo privlačne za novo generacijo uporabnikov, zakonodajalci pa bi morali ustvariti ustrezne pogoje za olajšanje dostopa do novih spletnih vsebin, ob tem pa hkrati pa zagotoviti, da bodo ustvarjalci dobili plačilo za svoje delo. Evropa mora tudi narediti več, da bo konkurenčna v svetu. Kljub napredku ena tretjina državljanov EU še ni nikoli uporabila interneta. Samo 7 % potrošnikov je kupovalo prek spleta v drugi državi članici. Evropa še vedno zaostaja za ZDA in Japonsko pri naložbah v raziskave in razvoj na področju informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT), hitrih širokopasovnih komunikacij in razvoja inovativnih trgov, kot je spletno oglaševanje. S proaktivnim oblikovanjem politike po vsej EU je treba zagotoviti, da bo vsakdo imel hitro internetno povezavo in da obstaja enotni spletni trg, kjer lahko ljudje enostavno uporabljajo čezmejne spletne storitve. Prihodnji izzivi za digitalno Evropo so predmet javnega posvetovanja, ki ga je danes začela Komisija in bo trajalo do 9. oktobra 2009. To je prvi korak k novi evropski strategiji IKT, ki jo Komisija namerava predstaviti leta 2010 kot del novih prizadevanj za uresničitev lizbonske agende. Ozadje: Strategija EU „i2010“, katere cilj je okrepiti vodilni položaj Evrope na področju IKT ter izkoristiti prednosti informacijske družbe za rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi, ki jo je Komisija sprejela julija 2005 ( IP/05/643 ), se letos končuje. Strategija, ki so jo potrdile vse države članice EU in Evropski parlament, je bila namenjena krepitvi enotnega trga za podjetja in uporabnike ter spodbujanju raziskav in inovacij na področju IKT. Ta politika spodbujanja konkurence in krepitve moči potrošnikov je omogočila rešitev konkretnih vprašanj in ustvarila veliko inovativnih politik po EU. Komisarka Redingova je 9. julija ( SPEECH/09/336) pozvala k novi strategiji za digitalno Evropo kot političnemu pristopu k enotnemu in potrošnikom prijaznemu trgu za spletne vsebine, kjer bo IKT spodbujala inovacije, popolno povezanost in bolj zeleno gospodarstvo. Poročilo o digitalni konkurenčnosti, informativni listi z uspešnostjo po državah članicah in javno posvetovanje najdete na: http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=5146 Študijo o javnih politikah in ponudbah zainteresiranih strani v podporo digitalni pismenosti ( Public policies and stakeholders initiatives in support of Digital Literacy ) najdete na: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm . Rezultati petih let politike EU o IKT pod okriljem Barrosove Komisije: http://ec.europa.eu/i2010 Nine questions on the future of the Information Society identified for the public consultation: How can ICTs be unleashed to drive economic recovery and contribute to the Lisbon growth and jobs agenda? How can ICTs assist the transition to a more sustainable low carbon economy? How best to create a 100% connected economy that offers open and high speed internet for all? How can Europe raise its performance in crucial ICT research and innovation? How to reinforce the digital single market in order to bring growth, innovation and new services? How can online services and tools, such as web 2.0, better promote user creativity, content production and services provision? How can the web aid modernisation of public services so that they are easily accessible to all EU citizens? How can ICTs improve the quality of life of EU citizens by unlocking the storehouses of cultural heritage by bringing them on-line and by putting ICT at the centre of citizens' life? How can the EU increase its weight in the international arena of the worldwide web and the global information society? The public consultation is open until 09 October 2009. More information: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm Annex Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Commission services Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Gartner Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Annual reports of a sample of the EU top ICT companies in R&D spending representing 90% of total R&D spending recorded by the 2008 Scoreboard Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: IDATE