IP/09/926 Bruselj, 16. junija 2009 Učinkovitost učiteljev ovirata pomanjkanje spodbud in slabo vedenje v razredih Trije od štirih učiteljev čutijo pomanjkanje spodbud za izboljšanje kakovosti poučevanja, slabo vedenje učencev v razredih pa moti pouk v treh od petih šol. To so ugotovitve novega poročila OECD, nastalega ob podpori Evropske komisije. Poročilo temelji na novi mednarodni anketi o poučevanju in učenju (Teaching and Learning International Survey – TALIS) in prvič vsebuje mednarodno primerljive podatke, zbrane na podlagi ugotovitev ankete iz 23 sodelujočih držav, o razmerah, ki vplivajo na učitelje v šolah. Generalni sekretar OECD Angel Gurría je ob objavi poročila poudaril potrebo po kakovostnejšem delu učiteljev. „Visokokakovostni učitelji so ključnega pomena za uspešno izvajanje politik na področju izobraževanja,“ je izjavil. „Dejstvo je, da je kakovost izobraževalnega sistema odvisna od kakovosti učiteljev in njihovega dela.“ Evropski komisar za izobraževanje, usposabljanje, kulturo in mlade Ján Figel’ je dodal: „Po ocenah je v EU 6¼ milijona učiteljev in ti potrebujejo vso podporo, ki jo lahko izobraževalni organi nudijo za zagotavljanje pravega načina poučevanja v hitro spreminjajočem se izobraževalnem okolju. To zahteva odločenost in zavezanost oblikovalcev politik za podporo učiteljem, ne samo pri spodbujanju usposabljanja, ampak tudi pri izboljšanju delovnih razmer.“ Poročilo „Creating effective teaching and learning environments“ (Ustvarjanje okolja za učinkovito poučevanje in učenje) temelji na ugotovitvah TALIS in vsebuje naslednje ugotovitve: V Avstraliji, Belgiji (Flandriji), na Danskem, Irskem in Norveškem več kot 90 % učiteljev ne pričakuje nobenih nagrad za izboljšanje kakovosti svojega poučevanja. Učitelji so manj pesimistični v Bo lgariji in na Poljskem, vendar jih še vedno skoraj polovica ne vidi nobenih spodbud za izboljšanje. V Estoniji, Italiji, na Slovaškem in v Španiji več kot 70 % učiteljev na nižji sekundarni stopnji meni, da motenje pouka ovira učni proces „do neke mere“ a li „zelo“. Povprečno dela 38 % anketiranih učiteljev v šolah, v katerih primanjkuje usposobljenega osebja. Na Poljskem je takšnih šol le 12 %, medtem ko v Turčiji ta problem zadeva 78 % šol. http://dx.doi.org/10.1787/607784618372 V povprečju učitelji porabijo 13 % pouka za vzdrževanje reda. V Bolgariji, Estoniji, Litvi in na Poljskem se izgubi manj kot 10 % pouka v ta namen. Poleg motenja pouka učni proces ovirajo tudi neopravičeni izostanki od pouka (46 %), zamujanje v šolo (39 %), nespodobno govorjenje in preklinjanje (37 %) ter zastraševanje ali zmerjanje drugih učencev (35 %). Poleg pomanjkanja spodbud za izboljšanje učitelji v nekaterih državah sploh niso sistematično ocenjevani ali ne dobijo nobenih povratnih informacij o svojem delu. To velja za več kot 25 % učiteljev na Irskem in Portugalskem, 45 % v Španiji in 55 % v Italiji. http://dx.doi.org/10.1787/607856444110 Glavna ugotovitev politike je, da morajo izobraževalni organi zagotoviti učinkovitejše spodbude za učitelje. V mnogih državah ni povezave med ocenjevanjem dela učiteljev ter nagradami in priznanji, ki jih lahko prejmejo, če pa takšne povezave že obstajajo, pogosto niso ravno izrazite. Po ugotovitvah iz ankete bi lahko načrtovalci izobraževalne politike na splošno naredili več za podporo učiteljem in izboljšanje dosežkov učencev, če bi se javnost in oblikovalci politike manj osredotočali na nadzor nad sredstvi in vsebino izobraževanja in več na učne rezultate. Ozadje TALIS je nova mednarodna anketa o poučevanju in učenju OECD in prva mednarodna anketa, ki se osredotoča na učno okolje in delovne razmere učiteljev v šolah. Preučuje zadeve, ki vplivajo na učitelje in njihovo delo, z vidika ravnateljev in učiteljev samih. S takšnim pristopom naj bi se zapolnila pomembna informacijska vrzel pri mednarodnih primerjavah izobraževalnih sistemov. Anketa je bila opravljena ob podpori Evropske komisije in je vključevala 23 držav: Avstralijo, Avstrijo, Belgijo (flamsko skupnost), Brazilijo, Bolgarijo, Dansko, Estonijo, Madžarsko, Islandijo, Irsko, Italijo, Korejo, Litvo, Malezijo, Malto, Mehiko, Norveško, Poljsko, Portugalsko, Slovaško, Slovenijo, Španijo in Turčijo. V vsaki državi je bilo naključno izbranih približno 200 šol, v katerih je en vprašalnik izpolnil ravnatelj, drugega pa 20 naključno izbranih učiteljev. Vprašanja so se nanašala na teme, kot so pripravljenost učiteljev, prakse poučevanja, ki jih sprejemajo, ter priznanja in nagrade za učitelje. Glej www.oecd.org/edu/talis/firstresults