IP/09/1519 V Bruselu dne 14. října 2009 Proces rozšíření EU: rok úspěchů na západním Balkáně a v Turecku Komise dnes přijala roční strategii rozšíření EU. Toto sdělení zdůrazňuje pokrok v evropské integraci, kterého země západního Balkánu a Turecko dosáhly během nelehkého roku poznamenaného celosvětovou hospodářskou krizí, a vysvětluje hlavní úkoly, jež je čekají v dalších měsících a letech. Ve světle dosaženého pokroku se Komise rozhodla doporučit zahájení jednání s Bývalou jugoslávskou republikou Makedonie. Důležitým krokem pro celý region bude proces uvolnění vízového režimu pro země západního Balkánu, jenž má v roce 2010 značně postoupit kupředu. V roce 2009 uplynulo 20 let od pádu Berlínské zdi a 5 let od rozšíření EU o země střední a východní Evropy. Perspektiva přistoupení k EU představuje i nadále značnou motivaci pro uskutečňování politických a hospodářských reforem a posiluje mír a stabilitu. Strategickým zájmem EU je v rámci dohodnutých zásad a podmínek zachovat tuto dynamiku. V současnosti probíhá proces rozšiřování EU na pozadí hluboké všeobecné recese, jež poznamenává jak země EU, tak přistupující země. Proces přistupování k EU by neměly brzdit dvoustranné spory. Nalezení jejich řešení by mělo být záležitostí zúčastněných stran. Bývalá jugoslávská republika Makedonie dosáhla významného pokroku a věnovala značnou pozornost klíčovým prioritám přístupového partnerství. Komise se domnívá, že země dostatečně splňuje politická kritéria stanovená na zasedání Evropské rady v Kodani v roce 1993 a podmínky stabilizačního a asociačního procesu, a proto se rozhodla doporučit, aby s ní byla zahájena přístupová jednání. Při předkládání balíčku týkajícího se rozšiřování uvedl komisař pro rozšíření Olli Rehn: „Strategie rozšíření, kterou dnes předkládáme, ukazuje naše odhodlání usilovat o evropskou budoucnost západního Balkánu a Turecka. Žádosti Albánie a Černé Hory o členství zdůrazňují trvalou přitažlivost EU a naši úlohu při prosazování bezpečnosti, stability a prosperity v těžkých časech hospodářské krize. Žádost Islandu dodala našemu programu rozšíření nový rozměr.“ Od začátku roku 2010 budou moci občané Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska cestovat bez víz, což jim přinese znatelné výhody. V prvním pololetí roku 2010 předloží Komise návrhy týkající se Albánie a Bosny a Hercegoviny, pokud tyto země splní určené podmínky. Co se týče Turecka, komisař Rehn poznamenal: „Turecko prokázalo obnovené úsilí o politickou reformu. Pokrok v přístupových jednáních s touto zemí závisí na dynamice tohoto úsilí, především v oblasti konsolidace základních svobod a právního státu. Vítáme nedávné konzultace o důležité kurdské iniciativě, jež, jak doufám, vyústí v konkrétní opatření týkající se práv všech Turků. Historické kroky k normalizaci vztahů, jež právě učinilo Turecko a Arménie, jsou povzbudivé. Tento proces by měl co nejdříve vést k jejich úplné normalizaci.“ Chorvatsko dosáhlo značného pokroku při plnění kritérií stanovených v přístupových jednáních a poté, co došlo k politické dohodě mezi Slovinskem a Chorvatskem ohledně otázky hranic, se nyní vyjednávání opět formálně rozběhla. Chorvatsko bude muset pokračovat ve svém reformním úsilí, zejména v oblasti soudnictví a veřejné správy, boje proti korupci a organizované trestné činnosti a podpory práv menšin. Pokud Chorvatsko včas splní všechna zbývající kritéria, mohla by být přístupová jednání ukončena v příštím roce. Černá Hora podala přihlášku k členství v EU v prosinci 2008, k níž v současné době Komise na žádost Rady připravuje stanovisko. Při parlamentních volbách byly splněny téměř všechny mezinárodní standardy. Důležitým úkolem zůstává posilování správní kapacity a konsolidace právního státu. V dubnu 2009 podala přihlášku k členství v EU Albánie. Komise je připravena připravit k ní své stanovisko, jakmile ji k tomu vyzve Rada. Při parlamentních volbách byla splněna většina mezinárodních standardů. Důležitým úkolem zůstává posílení právního státu a zajištění řádného fungování státních orgánů. Bosna a Hercegovina musí naléhavě urychlit provádění klíčových reforem. Pro zajištění evropské budoucnosti země je nutné, aby její vedení sdílelo společnou vizi jejího všeobecného směřování, politickou vůli splnit požadavky evropské integrace a splnit podmínky stanovené pro uzavření Úřadu vysokého zástupce . Srbsko dosahuje trvalých výsledků při uplatňování ustanovení prozatímní dohody s EU a uskutečňuje klíčové reformy, čímž prokázalo své odhodlání přiblížit se EU. Jelikož země trvale spolupracuje s Mezinárodním trestním tribunálem pro bývalou Jugoslávii, Komise se domnívá, že by dohodu nyní měla začít provádět EU. Srbsko ještě musí projevit konstruktivnější přístup k otázkám spojeným s Kosovem. V Kosovu 1 se daří udržovat stabilitu, je však stále křehká. Mise evropské bezpečnostní a obranné politiky v oblasti právního státu (EULEX) působí na celém území Kosova a je plně funkční. Kosovo čeká řada důležitých úkolů, jež zahrnují zajištění právního státu, boj proti korupci a organizované trestné činnosti, posilování správní kapacity a ochranu srbské menšiny a ostatních menšin. Komise připravila samostatný dokument navrhující kroky, jak přiblížit kosovské občany k EU, mimo jiné i pomocí dialogu o vízech s perspektivou případného uvolnění vízového režimu, až budou uskutečněny nezbytné reformy a splněny příslušné podmínky. Komise rovněž navrhuje rozšířit preferenční obchodní režim („autonomní obchodní opatření“), jejž nyní Kosovo využívá, a chystá se navrhnout směrnice pro vyjednávání o obchodní dohodě, jakmile Kosovo splní příslušné požadavky. 1 : Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99.