IP/ 09/1534 Bryssel 16. lokakuuta 2009 Euroopan komissio pyytää näkemyksiä digitaalisen elokuvan mahdollisuuksista ja haasteista Euroopan komissio käynnisti tänään EU:n audiovisuaalialan ammattilaisten julkisen kuulemisen, jossa kerätään näkemyksiä siitä, miten EU:n elokuva-alan digitaalisen vallankumouksen mahdollisuudet pitäisi hyödyntää ja haasteet ratkaista. Elokuvateatterien digitalisoitumisen myötä elokuvien levityksestä tulee edullisempaa ja joustavampaa, jolloin yhä useampi eurooppalainen elokuva pääsee valloittamaan maailmaa. Digitalisoiminen edellyttää kuitenkin suuria investointeja. Joka kolmas eurooppalainen elokuvateatteri saattaa joutua sulkemaan ovensa digitaalilaitteiden korkeiden kustannusten vuoksi, ellei pian keksitä uusia liiketoimintamalleja ja toteuttamiskelpoisia julkisia tukiohjelmia. Elokuva- ja audiovisuaalialan ammattilaiset sekä kansalliset elokuvavirastot ja muut asianomaiset tahot saavat nyt esittää kahden kuukauden ajan mielipiteitään komission tänään käynnistämässä kuulemisessa. Sen tulosten pohjalta laaditaan ensi vuoden alussa tiedonanto, jossa esitetään komission näkemys elokuva-alan digitalisoimisesta EU:ssa. " Digitaalinen vallankumous on jo täällä! Ja Euroopan elokuva-alan pitää valmistautua siihen", totesi tietoyhteiskunnasta ja viestimistä vastaava EU-komissaari Viviane Reding. "Perinteisen sisällön ja digitaaliteknologian lähentyminen muuttaa radikaalisti tapaa, jolla elokuvia valmistetaan, levitetään ja katsotaan. Teknologian kehitys voi luoda uusia liiketoimintamahdollisuuksia, uusia työpaikkoja ja uusia kuluttajapalveluita − jos vain luomme sopivat edellytykset tällaiselle prosessille. Komissio haluaa siksi kuulla kaikkia sidosryhmiä niiden kokemuksista, tarpeista ja odotuksista digitalisoinnin suhteen, sillä digitalisointi on olennainen tekijä Euroopan elokuva-alan tulevaisuudelle." Kilpailuasioista vastaava komissaari Neelie Kroes puolestaan totesi, että ” digitaalisen elokuvan vaikutuksista on kiireesti ryhdyttävä julkiseen keskusteluun Euroopassa. Merkittävät investoinnit ovat tarpeen, ja valtion tuella voi olla roolinsa digitalisoinnin tukemisessa. Siksi on muodostettava perusteellinen käsitys sektorin dynamiikasta ja varmistettava, että siirtyminen digitaaliseen elokuvaan hyödyttää elokuva-alan toimijoita ja viime kädessä kuluttajia. " Yhä useammat elokuvantekijät käyttävät digitaaliteknologiaa. Elokuvien tekeminen on helpompaa uusien kameroiden ja formaattien avulla. Digitaalivälineillä luodaan myös jännittäviä erikoistehosteita ja 3D-elokuvia. Digitaalisen elokuvakopion levittäminen voi olla jopa kymmenen kertaa halvempaa perinteiseen 35 mm:n filmiin verrattuna, joten eurooppalaisille elokuville avautuu digitaalisen elokuvan myötä uusia mahdollisuuksia päästä maailmanlaajuisen yleisön tietoisuuteen. Digitaaliset esityslaitteet ovat kuitenkin liian kalliita monille eurooppalaisille elokuvateattereille, joista noin 31 % on yhden salin teattereita. Vain 10 % Euroopan elokuvateattereista on ns. multiplex-teattereita. Tänään käynnistetyssä kuulemisessa Euroopan komissio haluaa selvittää, miten elokuvan digitalisoituminen vaikuttaa Euroopan elokuva-alaan ja erityisesti Euroopan 30 000 elokuvasalin toimintaan. Näkemyksiä pyydetään EU:n elokuvateattereilta, elokuvien levittäjiltä, kansallisilta elokuvavirastoilta ja julkisilta ja yksityisiltä elokuvaorganisaatioilta. Yhdysvallat on ottanut kärkipaikan digitaalisen elokuvan alalla. Uusista yhdysvaltalaisista elokuvista peräti 90 prosenttia on jo tarjolla digitaalisina, kun EU:n suurimmassa elokuvantuottajamaassa Ranskassa alle puolet uusista elokuvista on saatavilla digikopioina. Yhdysvallat on lisäksi kehitellyt VPF-mallin (Virtual Print Fee), jossa kolmannet osapuolet keräävät osan elokuvien levittäjille koituneista säästöistä, jotka voidaan sitten käyttää digitaalilaitteiden rahoittamiseen. Euroopassa on tähän mennessä digitalisoitu vasta 2 428 elokuvasalia. Koko maailmassa digisaleja on noin 12 000 kaikista maailman 110 000 elokuvasalista. Arvioiden mukaan lähes 20 prosenttia maailman elokuvateattereista digitalisoidaan vuoteen 2012 mennessä. Eräät maat harkitsevat valtiontukea tukeakseen siirtymistä digitaaliseen elokuvaan. Italia on jo ilmoittanut valtiontukiohjelmasta, josta on parhaillaan meneillään julkinen lausuntokierros ( IP/09/1181 ). Joissakin muissa maissa (esim. Ranska, Saksa ja Norja) suunnitellaan tai viimeistellään kansallisia tukiohjelmia, mutta useimmilla art house ‑teattereilla (jotka esittävät riippumattomia eurooppalaisia elokuvia; esim. MEDIA-ohjelman tukeman Europa Cinemas ‑verkon jäsenteatterit) ei tällä hetkellä ole digitalisointiin tarvittavaa julkista eikä yksityistä rahoitusta. Euroopan elokuva-alan ammattilaisille esitettyjen kysymysten lisäksi komissio julkaisi tänään myös analy ysin elokuva-alan digitalisoitumisesta ja selostuksen tämän alan politiikastaan, muun muassa valtiontukiasioista. Komissio aikoo laatia analyysin ja 16. joulukuuta 2009 päättyvän julkisen kuulemisen tulosten pohjalta vuonna 2010 tiedonannon digitaalisen aikakauden mahdollisuuksista ja haasteista Euroopan elokuvateattereille. Taustaa Tämä julkinen kuuleminen on jatkoa keskusteluille, joita käytiin komission keväällä 2008 asettamassa asiantuntijaryhmässä. Asiantuntijaryhmän tehtävänä oli tarkastella Euroopan elokuvateattereiden monimuotoisuudelle mahdollisesti aiheutuvaa uhkaa ja vaihtoehtoisten liiketoimintamallien tarvetta . Euroopan audiovisuaaliteollisuudelle myönnetään MEDIA 2007 ‑ohjelmasta 755 miljoonaa euroa vuosina 2007−2013 eurooppalaisten ammattilaisten koulutus- ja kehittymishankkeisiin ja eurooppalaisten teosten levittämiseen ja myynninedistämiseen eri puolilla Eurooppaa ( IP/07/169 ). Jatkuvasti kehittyvä MEDIA-ohjelma on tukenut Euroopan audiovisuaaliteollisuutta vuodesta 1991. Viimeisin muutos on uusien teknologioiden sisällyttäminen ohjelmaan aina koulutuksesta elokuvien esittämisvaiheeseen. Yksi MEDIA-ohjelmasta tuetuista koulutusohjelmista koskee digitaaliteknologiaa niin tuotannossa, jakelussa kuin esittämisessäkin. Lisäksi on käynnistetty useita pilottihankkeita, eurooppalaisten elokuvien digitalisointikustannuksia on tuettu jo vuosia ja Europa Cinemas ‑verkon kanssa on yhdessä perustettu erityinen tukijärjestelmä eurooppalaisten elokuvien digitaaliselle esittämiselle. Link ki julkiseen kuulemiseen ja tausta-asiakirjoihin: http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/consultations/index_en.htm MEDIA 2007 -päätös : http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/2007/index_en.htm