IP/09/1221 Briselē, 2009. gada 4. augustā Digitālā ekonomika var palīdzēt Eiropai izkļūt no krīzes, teikts Komisijas ziņojumā Šodien publicētais Eiropas Komisijas ziņojums par konkurētspēju digitālajā jomā liecina, ka Eiropas digitālajā nozarē kopš 2005. gada ir gūti ievērojami panākumi: pašlaik 56 % eiropiešu regulāri izmanto internetu, 80 % no tiem — ar ātrdarbīgu pieslēgumu (salīdzinājumā ar tikai vienu trešdaļu 2004. gadā), tādējādi padarot Eiropu par pasaules vadošo spēku platjoslas interneta jomā. Eiropa ir pirmais pasaules kontinents, kurā mobilo sakaru abonentu ir vairāk nekā iedzīvotāju (izplatības līmenis 119 %). Eiropa šajā ziņā var attīstīties pat vēl straujāk, jaunai "digitāli zinošu" eiropiešu paaudzei kļūstot par spēcīgu tirgus virzītājspēku izaugsmei un jauninājumiem. Lai Eiropa spētu stabili atgūties no ekonomiskās krīzes, ļoti svarīgi ir izmantot digitālās ekonomikas potenciālu. Šodien Komisija ir uzdevusi sabiedrībai jautājumu, kāda nākotnes stratēģija ES būtu jāpieņem, lai digitālā ekonomika spētu attīstīties pilngaitā. " Eiropas digitālajai ekonomikai ir milzīgs potenciāls radīt lielus ieņēmumus visās nozarēs, bet, lai šo priekšrocību izmantotu ilgtspējīgai izaugsmei un jaunu darbavietu radīšanai, valdībām jāizrāda iniciatīva, pieņemot saskaņotu politiku, ar ko novērš jaunu pakalpojumu attīstības kavēkļus ," sacīja ES informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu komisāre Viviāna Redinga. " Mums jāizmanto tas, ka ir izveidojusies jauna eiropiešu paaudze, kas drīz noteiks toni Eiropas tirgū . Šie jaunie ļaudis intensīvi lieto internetu un ir visai prasīgi patērētāji. Lai ļautu izpausties šo "digitālās pasaules iedzīvotāju" ekonomiskajam potenciālam, mums jānodrošina, ka digitālais saturs ir vienkārši pieejams visiem." Šodien publicētajā ziņojumā ieskicēti rezultāti, kurus piecu gadu laikā devusi Barozu vadītās Komisijas īstenotā ES politika, popularizējot jaunākās sakaru tehnoloģijas, jaunus tīklus un pakalpojumus un radošu saturu plašsaziņas līdzekļos. Līdz 2008. gadam 56 % eiropiešu kļuvuši par regulāriem interneta lietotājiem, un tas ir liels solis uz priekšu salīdzinājumā ar vienu trešdaļu 2004. gadā. Pusei mājsaimniecību un vairāk nekā 80 % uzņēmumu šobrīd ir platjoslas pieslēgums. Uz skatuves uznāk jauna eiropiešu paaudze, kas lieliski pārzina tīmekli un ir gatava lietot tā piedāvātos jauninājumus. Šo "digitālās pasaules iedzīvotāju" rokās ir ievērojams Eiropas izaugsmes potenciāls. Jaunieši vecumā no 16 līdz 24 gadiem ir visaktīvākie interneta lietotāji: 73 % no viņiem regulāri izmanto mūsdienīgus pakalpojumus, lai radītu un izplatītu saturu tiešsaistē, un šis rādītājs divkārt pārsniedz ES iedzīvotāju vidējo rādītāju (35 %) (sk. pielikumu). 66 % no visiem eiropiešiem, kas jaunāki par 24 gadiem, izmanto internetu katru dienu — salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 43 %. Viņi arī ir daudz prasmīgāki interneta lietotāji nekā pārējā iedzīvotāju daļa — par to liecina Komisijas pētījums par digitālajām prasmēm, kas arī publicēts šodien. Lai gan varētu šķist, ka "digitālā paaudze" visai noraidoši izturas pret vajadzību maksāt par to, lai lejupielādētu vai skatītos tiešsaistē tādu saturu kā video vai mūzika (33 % teic, ka nevēlas maksāt vispār neko, un tas divkārt pārsniedz ES vidējo rādītāju), tomēr patiesā situācija ir tāda, ka, salīdzinot ar pārējo iedzīvotāju daļu, par šādiem pakalpojumiem ir maksājuši divtik daudz jauniešu (10 % jauno lietotāju salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju 5 %). Jaunieši arī labprātāk maksātu par labākiem pakalpojumiem un kvalitāti. Kad Eiropas "digitālās pasaules iedzīvotāji" uzsāks savu profesionālo karjeru, interneta izmantošana palielināsies vēl straujāk, veidojot un nosakot tirgus tendences. Tradicionālajiem uzņēmējdarbības modeļiem pamazām nonākot strupceļā, uzņēmumiem būs jāpiedāvā pakalpojumi, kas piesaista nākamo lietotāju paaudzi, un likumdevējiem būtu jāizstrādā tādi nosacījumi, kas vienkāršotu jaunā satura pieejamību tiešsaistē, bet vienlaikus arī nodrošinātu atlīdzību tā radītājiem. Eiropai arī enerģiskāk jādarbojas, lai tā būtu konkurētspējīga pasaules mērogā. Neraugoties uz gūtajiem panākumiem, trešdaļa ES iedzīvotāju nekad nav lietojuši internetu. Tikai 7 % patērētāju ir tiešsaistē iepirkušies citā dalībvalstī. Eiropa atpaliek no ASV un Japānas, ja runājam par investīcijām tādu nozaru pētniecībā un attīstībā kā informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) un ātrdarbīgi platjoslas sakari un par tādu novatorisku tirgu attīstību kā reklāma tiešsaistē. Proaktīvai politikas veidošanai visā ES jānodrošina, ka ikvienam ir pieejams ātrdarbīgs interneta pieslēgums un ka tiešsaistē ir izveidots vienots tirgus, kurā iespējams vienkārši izmantot tiešsaistes pakalpojumus pāri robežām. Digitālajai Eiropai risināmie uzdevumi ir izvirzīti sabiedriskai apspriešanai, kuru Komisija uzsāka šodien un kas ilgs līdz 2009. gada 9. oktobrim. Tas ir pirmais solis virzībā uz jaunu Eiropas IST stratēģiju, kuru Komisijas grasās ierosināt 2010. gadā kā daļu no Lisabonas stratēģijas nākamā posma. Vispārīga informācija Šogad noslēdzas ES stratēģija "i2010", kuras mērķis ir veicināt Eiropas izvirzīšanos vadībā IST jomā un pavērt iespēju informācijas sabiedrības priekšrocības izmantot Eiropas izaugsmei un darbavietu radīšanai; to Komisija pieņēma 2005. gada jūlijā ( IP/05/643 ). Šī visu ES dalībvalstu un Eiropas Parlamenta atbalstītā stratēģija bija vērsta uz to, lai nostiprinātu vienoto tirgu uzņēmumiem un lietotājiem un veicinātu IST pētniecību un jauninājumus. Šī politika, ar ko motivē konkurenci un paver plašākas iespējas patērētājiem, ir devusi rezultātus konkrētos jautājumos un sniegusi ierosmi daudzu un dažādu novatorisku politikas pasākumu izveidei visā ES. Komisāre V. Redinga 9. jūlijā ( RUNA/09/336) aicināja izstrādāt jaunu "Digitālās Eiropas" stratēģiju, kas būtu politikas pieeja, kā veidot vienotu un lietotājam draudzīgu tiešsaistes satura tirgu, kurā IST būtu jauninājumu, visaptveroša interneta pieslēguma un videi nekaitīgākas ekonomikas virzītājspēks. Ziņojums par konkurētspēju digitālajā jomā, faktu lapas par dalībvalstu veikumu un sabiedriskā apspriešana pieejama: http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=5146 Pētījums "Valsts politika un ieinteresēto aprindu ierosmes digitālo prasmju atbalstam": http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm Rezultāti, kas gūti, Barozu vadītajai Komisijai piecu gadu laikā īstenojot ES IST politiku: http://ec.europa.eu/i2010 Nine questions on the future of the Information Society identified for the public consultation: How can ICTs be unleashed to drive economic recovery and contribute to the Lisbon growth and jobs agenda? How can ICTs assist the transition to a more sustainable low carbon economy? How best to create a 100% connected economy that offers open and high speed internet for all? How can Europe raise its performance in crucial ICT research and innovation? How to reinforce the digital single market in order to bring growth, innovation and new services? How can online services and tools, such as web 2.0, better promote user creativity, content production and services provision? How can the web aid modernisation of public services so that they are easily accessible to all EU citizens? How can ICTs improve the quality of life of EU citizens by unlocking the storehouses of cultural heritage by bringing them on-line and by putting ICT at the centre of citizens' life? How can the EU increase its weight in the international arena of the worldwide web and the global information society? The public consultation is open until 09 October 2009. More information: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/index_en.htm Annex Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Commission services Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Gartner Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Annual reports of a sample of the EU top ICT companies in R&D spending representing 90% of total R&D spending recorded by the 2008 Scoreboard Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: IDATE