IP/09/341 Brüsszel, 2009. március 3Az EU kampányt indít a nemek közötti bérszakadék megszüntetéséreAz Európai Bizottság uniós szintű kampányt hirdetett ma a nemek közötti bérszakadék megszüntetésének elősegítésére. Az EU gazdasági ágazataiban a nők átlagosan 17,4%-kal kevesebbet keresnek, mint a férfiak. „Egyenlő értékű munkáért egyenlő díjazást” – ez a szlogenje a kampánynak, amelyet március 8-án a nemzetközi nőnap alkalmából indítanak azzal a céllal, hogy felhívja a figyelmet a bérszakadékra, a mögötte álló okokra és a megoldásokra. „A bérszakadék több okra vezethető vissza, és többféle megoldást is igényel. Minden szinten fel kell lépni, és kötelezettséget kell vállalnia minden érintettnek – a munkáltatóktól és szakszervezetektől egészen a nemzeti hatóságokig és valamennyi polgárig. Kampányunk eredményeként az emberekben jobban tudatosul, hogy miért van az, hogy Európában a nők még mindig sokkal kevesebbet keresnek, mint a férfiak, és hogy mit tehetünk ez ellen.” – mondta Vladimír Špidla, esélyegyenlőségért felelős uniós biztos. „A jelenlegi gazdasági helyzetben a nők és férfiak közötti esélyegyenlőség minden eddiginél fontosabbá vált. Csak úgy tudunk szembenézni a válsággal, ha az emberekben rejlő tehetséget a legmesszemenőbbekig kiaknázzuk.” – folytatta. Az egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás az Európai Unió egyik alapelve. Az 1957. évi Római Szerződésbe foglalt elv már egy 1975-ös irányelv tárgya volt, amely betiltott mindennemű díjazásbeli megkülönböztetést az egyenlő munkát vagy egyenlő értékű munkát végző nők és férfiak között. Ennek eredményeként a közvetlen megkülönböztetés „egyszerű és szembeötlő” eseteinek száma – amikor is az egy és ugyanazon munkát végző, ugyanolyan tapasztalattal és ismeretekkel rendelkező és ugyanolyan teljesítményt nyújtó nő és férfi különböző díjazásban részesül – az egyenlő díjazásról szóló európai és nemzeti jogszabályok hatékonyságának köszönhetően jócskán lecsökkent. Akkor vajon miért van az EU-ban még mindig 17,4%-os bérszakadék? A nemek közötti bérszakadék a nők és a férfiak adózás előtti (bruttó) átlagos órabére közötti különbség a gazdaság egészében. A munkaerőpiacon tartós megkülönböztetést és egyenlőtlenséget von maga után, amely a gyakorlatban elsősorban a nőkre van hatással. A nők által végzett munkát például még ma is gyakran kevésbé értékesnek ítélik, mint a férfiakét, és a nők gyakran olyan ágazatokban dolgoznak, amelyekben a bérek átlagosan alacsonyabbak, mint a zömében férfi munkaerőt igénylő ágazatokban. A szupermarketek női pénztárosai például általában kevesebbet keresnek, mint a férfi rakodómunkások. A bérszakadék ezen kívül csökkenti a nők életük során szerzett keresetét és nyugdíját, ami későbbi életszakaszban elszegényedésükhöz vezet. 65 éves vagy annál idősebb életkorban a nők 21%-át érinti a szegénység veszélye, míg ez az arány a férfiaknál 16%. A kampány fel kívánja hívni a figyelmet a bérszakadékra, illetve a lehetséges megoldásokra. A polgárok, munkáltatók és munkavállalók bevonása érdekében a kampány a bérszakadékkal kapcsolatos helyes európai gyakorlatokat fogja népszerűsíteni, és az uniós és nemzeti szintű munkáltatókhoz és szakszervezetekhez eljuttatja a kampány „eszköztárát”. További népszerűsítési formák a kampány honlapja, az európai sajtóban szereplő hirdetések és egy plakátkampány. A kampány a Bizottság bérszakadékkal foglalkozó 2007. évi szakpolitikai közleményének a nyomon követése, amely kielemezte az okokat, és felvázolta az uniós szintű fellépések irányait. A közlemény hangsúlyozta a bérszakadék tudatosításának szükségességét, valamint a minden érintettre és minden kiváltó tényezőre kiterjedő, különböző szintű fellépésekkel megvalósítható megoldásokat. Éves jelentés az egyenlőségről A nők és férfiak közötti egyenlőségről szóló 2009. évi jelentés, amelyet az Európai Bizottság szintén ma mutat be, alátámasztja, hogy a nemek közötti egyenlőség terén elért némi előrehaladás ellenére számos területen még mindig jelentős szakadékok vannak. Noha a nők foglalkoztatottsági aránya az utóbbi években stabilan nőtt (jelenleg 58,3% a férfiak 72,5%-ával szemben), a nők még mindig gyakrabban dolgoznak részmunkaidőben, mint a férfiak (31,2% a nőknél és 7,7% a férfiaknál), és nagyobb arányban tevékenykednek olyan ágazatokban, amelyekben a bérek alacsonyabbak (az egészségügyben, az oktatásban és a közigazgatásban a nők több mint 40%-a dolgozik – kétszer annyian, mint férfiak). Az egyetemen frissen végzettek 59%-a azonban nő. Nők és férfiak a döntéshozatalban A Bizottságnak készített új szakértői jelentés ugyanakkor megerősíti, hogy a nők a gazdasági és az európai politikai döntéshozatal terén is jelentősen alulreprezentáltak. Az EU mind a 27 tagállamának központi bankjának élén férfi áll. A nők vezető pozíciókban tapasztalható alulreprezentáltsága a nagyvállalatoknál még jelentősebb, hiszen a vezető vállalatok (az egyes országokban a blue-chip indexen jegyzett vállalatok) igazgatóságának mintegy 90%-a férfi. Ez az arány az elmúlt években alig javult. A nemzeti parlamentekben a női képviselők aránya (egész parlament/alsó ház) kb. másfélszeresére nőtt, 1997-ben 16%-ról 2008-ban 24%-ra. Az Európai Parlamentben az arány túllépi ezt az értéket (31% nő). A nemzeti kormányok miniszterei között a férfi-női arány átlagosan három az egyhez (75% férfi, 25% nő). MEMO/09/91 További információk: A bérszakadék kampányának honlapja: http://ec.europa.eu/equalpay 2009. évi jelentés a nők és férfiak közötti egyenlőségről http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=418&langId=en Nők az európai politikában – itt az idő cselekedni http://ec.europa.eu/employment_social/publications/booklets/equality/pdf/ke8109543_en.pdfVideóhírek a nemek közötti szakadékról a döntéshozatalban http://www.tvlink.org