IP/09/ 1138 V Bruselu dne 15. července 2009 Komise navrhuje bezvízový cestovní styk pro občany ze západního Balkánu. Dlouhodobé úsilí Evropské komise o zavedení bezvízového režimu pro lidi ze západního Balkánu bylo dnes potvrzeno přijetím návrhu na přiznání bezvízového režimu občanům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska. Dnešní návrh umožňuje občanům těchto tří zemí cestovat do zemí schengenského prostoru 1 s novými biometrickými pasy. Návrh Komise musí ještě schválit Rada po konzultaci s Evropským parlamentem. Komise je nadále oddána myšlence vízové liberalizace také pro občany Albánie a Bosny a Hercegoviny. Tyto země ovšem dosud nesplnily podmínky k tomu, aby byly zahrnuty do dnešního návrhu. Udrží-li tempo reforem a budou-li splněny všechny podmínky, Komise by mohla zvážit předložení nového návrhu zahrnujícího tyto země v polovině roku 2010. Když místopředseda Komise Jacques Barrot, zodpovědný za oblast spravedlnosti, svobody a bezpečnosti, představoval návrh, sdělil: „Náš návrh přináší lidem západního Balkánu, a občanům Bývalé jugoslávské republiky Makedonie, Černé Hory a Srbska zvlášť, skutečně dobrou zprávu Vím, co pro ně bezvízový styk znamená. Dnešní návrh je výsledkem intenzivní a obtížné práce úřadů a lidu těchto zemí při plnění podmínek. K tomuto úspěchu jim blahopřeji“. Olli Rehn, komisař zodpovědný za rozšiřování, dodal: „Je našim cílem i přesvědčením, že Albánie a Bosna a Hercegovina budou brzo následovat. Plán stále platí a je plně uskutečnitelný, pokud se úřady těchto zemí pustí s plnou vervou do jeho realizace. Budou-li postupovat kupředu rychle, věřím, že obě země brzo své sousedy dohoní. Budou-li splněny všechny podmínky, Komise by mohla zvážit předložení nového návrhu zahrnujícího i tyto země v polovině roku 2010.“ Přiznání bezvízového režimu leží v základech integrační politiky EU ve vztahu k západnímu Balkánu. Usnadňování mezilidských kontaktů podporuje obchodní příležitosti a umožňuje lidem z tohoto regionu lépe poznat EU. Bezvízový režim je však možný pouze při splnění nezbytných bezpečnostních požadavků. Právě proto zahájila Komise se zeměmi západního Balkánu dialog o liberalizaci víz. Na základě plánů, které předložila Komise, učinily tyto země významný pokrok v zlepšování bezpečnostních prvků pasů, posilování kontrol na hranicích, upevňování institucionálního rámce boje proti organizovanému zločinu a korupci, jakož i ve vnějších vztazích a základních právech. Komise bedlivě sledovala jejich přípravy. Podmínky má každá země stejné. Bývalá jugoslávská republika Makedonie nezbytným podmínkám vyhověla. Pokud jde o Srbsko a Černou Horu, zrušení vízové povinnosti nabude účinnosti v závislosti na splnění zbývajících nesplněných ukazatelů jejich plánů ke dni, kdy návrh schválí Rada. Albánie a Bosna a Hercegovina ještě musí pokračovat v úsilí o získání kladného doporučení Komise. V Albánii a v Bosně a Hercegovině pořád přetrvávají nedostatky v boji proti organizovanému zločinu a korupci, v řešení slabých míst při vydávání pasů a v oblasti správy hranic a migrace. Ani rezidenti Kosova (podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1244/99) zatím nemohou využívat liberalizaci vízového režimu. Na území Kosova k tomu zatím nebyly splněny technické požadavky. Komise bude v tomto směru nadále spolupracovat se srbskými i kosovskými orgány a prozkoumá možnosti řešení vízové otázky v budoucnosti. Další informace o aktivitách místopředsedy Barrota lze získat na internetové adrese: http://ec.europa.eu/commission_barroso/barrot/welcome/default_en.htm 1 : Všechny členské státy EU (kromě Velké Británie a Irska) a Švýcarsko, Norsko a Island.