IP/09/1257 Brüsszel, 2009. augusztus 28 Az európai digitális könyvtár állománya megkétszereződött, a webes tartalmakra vonatkozó szerzői jogi védelem közösségi rendezetlensége miatt mégis hiányos Európa többnyelvű digitális könyvtárában, az Europeanán immá r 4,6 millió könyv, térkép, fénykép, kisfilm és folyóirat digitalizált változatához férhetnek hozzá az internetfelhasználók ( www.europeana.eu ). Az Europeana gyűjteménye a kezdetek, azaz 2008 novembere óta több mint kétszeresére gyarapodott ( IP/08/1747 ). Az Európai Bizottság egy ma közzétett szakpolitikai dokumentumban azt tűzte ki célul, hogy 2010-re a digitalizált anyagok száma érje el a 10 milliót. A könyvdigitalizálás körvonalazódó nehézségeire figyelemmel emellett a Bizottság nyilvános vitára bocsátotta egyrészt a magán- és közszektor összefogására kínálkozó lehetőségeknek, másrészt a jelenleg rendkívül széttagolt európai szerzőijog-keretrendszer szükségszerű megújításának a kérdését. „A könyvek digitalizálása embert próbáló feladat, ugyanakkor Európa- és világszerte milliók előtt nyit kulturális távlatokat. Ezért csak üdvözölni tudom, hogy a tagállamok és kulturális intézményeik hozzáfogtak az európai digitális könyvtár virtuális polcainak feltöltéséhez – nyilatkozta Viviane Reding, az EU információs társadalomért és médiaügyekért felelős biztosa. – Az viszont már kevésbé dicséretes, hogy az Europeana az Európai Unióban digitális változatban elérhető könyveknek mindössze 5%-ával rendelkezik. Szintén megjegyzendő, hogy az Europeana digitalizált állományának majd’ fele egyetlen tagállam hozzájárulásának köszönhető, a többi tagállam továbbra sem tesz túl sokat az ügy érdekében. Számomra ez mindenekelőtt jelzés értékű: a tagállamok ahelyett, hogy az óceán túlpartjának eredményeivel példálóznának, maguk is letehetnének végre valamit az asztalra. Ez persze azt is mutatja, hogy pusztán az Europeana révén Európa nem kerül fel a világ digitális térképére. Többet kell közösen tennünk azért, hogy a szerzői jogok európai keretrendszere megfeleljen digitális korunk kívánalmainak.” Kilenc hónapja a felhasználók még csak 2 millió könyvtári anyaghoz férhett ek hozzá, ma már 4,6 millió digitalizált anyag közül válogathatnak az Europeanán. A gyűjtemény többek között a következőkkel gazdagodott: Katalónia könyvtárának köszönhetően 70 ősnyomtatvánnyal (azaz korai nyomtatási technikákkal készült könyvekkel), Portugália nemzeti versének, Luís de Camoẽs „Os Lusíadas”-ának az 1572-es kiadásával, valamint az Association des Cinémathèques Européennes jóvoltából a berlini Friedrichstraße 1913-as utcaképének filmfelvételével. Az Europeana-gyűjtemény jelentős gyarapodásával azonban a felszínre kerültek a digitalizálással összefüggő problémák és nehézségek is. Az Europeana virtuális polcain főleg olyan digitalizált könyvek kaptak helyet, amelyek köztulajdonban vannak, és ezért már nem állnak szerzői jogi védelem alatt (amely a szerző halála után még akár 70 évig megilleti őket). Jogi okokból az Europeana ma még nem kínál – az európai nemzeti könyvtárak állományának mintegy 90%-át alkotó – kereskedelmi forgalomban már nem kapható könyveket, sem pedig gazdátlan műveket, amelyek még szerzői jogi védelem alatt állnak, jogosultjaikat azonban lehetetlen felkutatni (becslések szerint a szerzői jogi védelem alatt álló gyűjtemények 10-20%-a ilyen). Az Europeana bővítése egyben arra is rávil ágított, hogy Európában igen széttagolt jogi keretek között folyik a szerzői jogdíjas anyagok használatának engedélyezése. Nemrégiben egy francia tartalomszolgáltatónak le is kellett vennie képeit az Europeanáról, mert az anyag terjesztésére csak Franciaországon belül volt jogosult. A felmerült kérdések kezelésére a Bizottság ma nyilvános konzultációt indított az Europeana és a könyvdigitalizálás jövőjéről. Véleményt egészen 2009. november 15-ig lehet nyilvánítani, egyebek mellett a következő kérdésekben: Hogyan biztosítható, hogy a digitalizált tartalmakhoz az Európai Unión belül minden fogyasztó hozzáférhessen? Szorosabb együttműködésre lenne szükség a kiadókkal a szerzői jogi védelem alatt álló művekkel kapcsolatban? Hasznos lenne-e európai jegyzéket összeállítani a gazdátlan és a már nem forgalmazott művekből? Hosszú távon hogyan lehetne finanszírozni az Europeana működését? Előzmények Az Europeanát az Európai Bizottság hozta létre 2008 novemberében ( IP/08/1747 ). A 2009–2011-ig tartó időszakban az Europeana költségvetésének 80%-át (évente 2,5 millió EUR) az EU e-tartalom-plusz programja fedezi. A fennmaradó részt a tagállamok és a kulturális intézmények biztosítják. Az Európai Bizottság 2013-ig további 9 millió euróval tud hozzájárulni az Europeana költségvetéséhez a versenyképességi és innovációs keretprogram ból. Az Europeana irodájának a hágai Holland Nemzeti Könyvtár ad otthont, és a szolgáltatást az Európai Digitális Könyvtár Alapítvány működteti. 2008. novemberi indításakor akkora volt az érdeklődés az Europeana iránt, hogy a webhely túlterhelés miatt leállt ( MEMO/08/733 ). Az Europeana ma már zavartalanul működik. Az Europeanával kapcsolatos sajtóanyagok az alábbi weboldalon érhetők el: http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/itemlongdetail.cfm?item_id=5181 Europeana – Európa digitális könyvtára: http://www.europeana.eu/ Az Európai Unió digitális könyvtárak létrehozására irányuló kezdeményezése: http://ec.europa.eu/information_society/activities/digital_libraries/index_en.htm Annex Overview of the contribution of EU Member States to Europeana in % of the total number of objects (4.6 million) – situation end July 2009 – EU countries France 47% Germany 15.4% Netherlands 8% United Kingdom 7.9% Sweden 5.2% Finland 4% Greece 1.6% Italy 1.2% Belgium 1.1% Slovenia 0.7% Spain 0.6% Estonia 0.4% Luxembourg 0.4% Poland 0.3% Romania 0.3% Austria 0.2% Portugal 0.2% Hungary 0.1% Latvia <0.1% Cyprus <0.1% Bulgaria <0.1% Czech Republic <0.1% Denmark <0.1% Ireland <0.1% Lithuania <0.1% Malta <0.1% Slovakia <0.1% Non EU countries Norway 4.3% Switzerland 0.4%