IP/09/1498 Bryssel den 9 oktober 2009 IKT-sektorn bör gå i täten i fråga om klimat- och energimål, säger EU-kommissionen I dag uppmanar kommissionen EU:s industri för informations- och kommunikationsteknik (IKT) att senast 2011 utarbeta de praktiska åtgärder som den kommer att vidta för att höja energieffektiviteten med 20 % fram till 2015. Enbart IKT-utrustningen och IKT-tjänsterna svarar för omkring 8 % av elförbrukningen i EU och ca 2 % av koldioxidutsläppen. Om IKT används intelligent kan dock energiförbrukningen i energislukande sektorer som byggnadsindustrin och transport- och logistikbranschen minskas och de totala koldioxidutsläppen sänkas med 15 % fram till 2020. Kommissionen rekommenderar att IKT-sektorn fastställer djärva energieffektivitetsmål senast 2011. EU-länderna uppmanas också att senast vid utgången av 2010 komma överens om gemensamma specifikationer för smart mätning. ” Om vi använder innovativa IKT-lösningar på ett bättre sätt kan vi enklare uppnå EU:s mål för en koldioxidsnål ekonomi. IKT-sektorn kan visa vägen till en mera hållbar och miljövänlig tillväxt och stimulera framväxten av gröna jobb i EU ”, säger Viviane Reding, EU-kommissionär med ansvar för informationssamhället och medierna. ”Vi måste utnyttja tillfället att gå i täten när det gäller energieffektiv teknik – inte bara för att det är det bästa sättet att uppnå varaktigt sänkta koldioxidutsläpp utan också för att miljöpotentialen hos denna teknik kan skapa nya affärsmöjligheter för EU:s IKT-företag. ” I dag antar kommissionen en rekommendation om att IKT-sektorn bör leda övergången till en energieffektiv och koldioxidsnål ekonomi. IKT-sektorn uppmanas att komma överens om gemensamma metoder för att mäta energiförbrukning och koldioxidutsläpp senast 2010. Detta bör leda till mer tillförlitliga uppgifter som kan ligga till grund för de ambitiösa sektorsvisa mål för energieffektivitet och utsläppsminskningar som ska fastläggas senast 2011. Dessa sektorsvisa mål bör gå ut på att EU:s mål för 2020 redan ska uppnås 2015. Dagens rekommendation från kommissionen riktar sig till EU-medlemsstaterna och IKT-sektorn och syftar till att ta tillvara möjligheterna till energieffektivitet genom fler offentlig-privata partnerskap, som de initiativ för energieffektiva byggnader och ”gröna” bilar ( IP/09/1116 ) som kommissionen nyligen lanserade, och genom partnerskap mellan IKT-industrin och vissa angivna strategiska sektorer. I synnerhet byggnads-, transport- och logistiksektorerna anges som viktiga ekonomiska sektorer där möjligheterna till energibesparingar genom användning av IKT till stor del fortfarande inte utnyttjats. Kommissionen uppmanar också EU-länderna att använda IKT-baserade lösningar för att förbättra energieffektiviteten. Intelligenta nät och system för smart mätning kan förbättra produktionens effektivitet och produktionskontrollen samt distributionen och förbrukningen av energi. EU-medlemsstaterna får fram till utgången av 2010 på sig att enas om gemensamma specifikationer för smart mätning, som ger konsumenterna bättre information och hjälper dem att hantera sin energiförbrukning. Om konsumenterna t.ex. har system för smart mätning i sina hem kan de sänka sin energiförbrukning med så mycket som 10 %. Senast vid utgången av 2012 bör man komma överens om en tidsplan för införande av smart mätning i hushållen i EU. I den text som kommissionen antar i dag nämns även följande exempel på miljöpotentialen hos IKT: Om enbart 20 % av alla affärsresor i Europa ersätts med videokonferenser skulle koldioxidutsläppen kunna minska med mer än 22 miljoner ton per år. En utbyggnad av bredbandsnät som underlättar ökad användning av offentliga tjänster och applikationer online skulle också kunna minska den globala energiförbrukningen med minst 1–2 % fram till 2020. I dagens rekommendation uppmanas EU-medlemsstaternas offentliga förvaltningar på nationell, regional och lokal nivå att i större utsträckning använda IKT för energisimulering och –modellering, inbegripet vid utbildning av yrkesfolk inom byggnads-, transport- och logistikbranschen. Medlemsstaterna kan också främja användningen av mera energieffektiv teknik genom att införa krav på detta vid offentlig upphandling. Kommissionens rekommendation är ett resultat av en undersökning bland allmänheten som slutfördes i september 2009 och som bekräftade behovet av att IKT-sektorn har en samordnad strategi för att förbättra sin energi- och miljöprestanda samt vikten av gemensamma åtaganden för att uppnå fastställda mål. Bakgrund Den 10 januari 2007 antog kommissionen ett energi- och klimatpaket, som fick stöd av Europaparlamentet och EU:s stats- och regeringschefer på Europeiska rådets möte i mars 2007. Målet i detta paket är en minskning fram till 2020 med 20 % av både den totala förbrukningen av primärenergi och utsläppen av växthusgaser jämfört med 1990 års nivåer, samtidigt som andelen förnybar energi ska öka till 20 % fram till 2020 ( IP/07/29 ). Den 13 maj 2008 tillkännagav kommissionen att den skulle främja betydelsen av IKT för att uppnå dessa mål genom en förbättrad energieffektivitet i hela ekonomin ( IP/08/733 ). I december 2008 bekräftade EU på nytt att unionen är fast besluten att uppnå dessa mål, och framhöll att en förbättrad energieffektivitet brådskade ( IP/08/1998 ). I mars 2009 antog kommissionen ett meddelande om att utnyttja informations- och kommunikationsteknik för att underlätta övergången till en energieffektiv ekonomi med låga koldioxidutsläpp , där IKT lyfts fram som en av de viktigaste aktörerna för att minska koldioxidutsläppen överlag ( IP/09/393 ) . Kommissionsledamot Reding framhöll den viktiga gröna potentialen hos IKT i sitt tal om det digitala Europa ( SPEECH/ 09/336 ) : ” Det är min fasta övertygelse att det digitala Europa inte har råd att blunda för sin miljöpotential, som i sin tur kan skapa nya affärsmöjligheter för europeiska IKT-företag. ” Dagens rekommendation finns tillgänglig på http://ec.europa.eu/information_society/activities/sustainable_growth/energy_efficiency/ Annex Greenhouse gas emissions in CO 2 equivalents (excluding carbon sinks) compared with Kyoto Protocol targets for 2008–12 MEMBER STATE 1990 Kyoto Protocol base year 1) 2007 Change 2006–2007 Change 2006–2007 Change 1990-2007 Change base year–2007 Targets 2008–12 under Kyoto Protocol and "EU burden sharing" (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (%) (%) (%) (%) Austria 79,0 79,0 88,0 -3,6 -3,9% 11,3% 11,3% -13,0% Belgium 143,2 145,7 131,3 -5,3 -3,9% -8,3% -9,9% -7,5% Denmark 69,1 69,3 66,6 -4,4 -6,2% -3,5% -3,9% -21,0% Finland 70,9 71,0 78,3 -1,6 -2,0% 10,6% 10,3% 0,0% France 562,6 563,9 531,1 -10,6 -2,0% -5,6% -5,8% 0,0% Germany 1215,2 1232,4 956,1 -23,9 -2,4% -21,3% -22,4% -21,0% Greece 105,6 107,0 131,9 3,8 2,9% 24,9% 23,2% 25,0% Ireland 55,4 55,6 69,2 -0,5 -0,7% 25,0% 24,5% 13,0% Italy 516,3 516,9 552,8 -10,2 -1,8% 7,1% 6,9% -6,5% Luxembourg 13,1 13,2 12,9 -0,39 -2,9% -1,6% -1,9% -28,0% Netherlands 212,0 213,0 207,5 -1,0 -0,5% -2,1% -2,6% -6,0% Portugal 59,3 60,1 81,8 -2,9 -3,4% 38,1% 36,1% 27,0% Spain 288,1 289,8 442,3 9,3 2,1% 53,5% 52,6% 15,0% Sweden 71,9 72,2 65,4 -1,5 -2,2% -9,1% -9,3% 4,0% United Kingdom 771,1 776,3 636,7 -11,2 -1,7% -17,4% -18,0% -12,5% EU-15 4232,9 4265,5 4052,0 -64,0 -1,6% -4,3% -5,0% -8,0% Bulgaria 117,7 132,6 75,5 4,2 5,9% -35,8% -43,0% -8,0% Cyprus 5,5 5,5 10,1 0,2 1,6% 85,3% Not applicable Not applicable Czech Republic 194,7 194,2 150,8 1,7 1,2% -22,5% -22,4% -8,0% Estonia 41,9 42,6 22,0 2,8 14,8% -47,5% -48,3% -8,0% Hungary 99,2 115,4 75,9 -2,9 -3,7% -23,5% -34,2% -6,0% Latvia 26,7 25,9 12,1 0,4 3,5% -54,7% -53,4% -8,0% Lithuania 49,1 49,4 24,7 1,9 8,1% -49,6% -49,9% -8,0% Malta 2,0 2,0 3,0 0,07 2,3% 45,7% Not applicable Not applicable Poland 459,5 563,4 398,9 -0,4 -0,1% -13,2% -29,2% -6,0% Romania 243,0 278,2 152,3 -1,6 -1,0% -37,3% -45,3% -8,0% Slovakia 73,3 72,1 47,0 -2,0 -4,1% -35,9% -34,8% -8,0% Slovenia 18,6 20,4 20,7 0,2 0,7% 11,6% 1,8% -8,0% EU-27 5564,0 5759,8 5045,1 -59,4 -1,2% -9,3% -12.5% Not applicable Source: European Environment Agency Voluntary ICT Sector commitments to targets and deadlines for CO 2 and Greenhouse Gas emissions (GHG), and energy efficiency/consumption Companies Target reduction % Baseline * Target date Comment Alcatel–Lucent 10 2007 2010 CO 2 emissions of facilities Advanced Micro Devices Inc 33 2006 2012 GHG emissions per manufacturing index Bell Canada 15 Not given 2012 GHG emissions British Tele- Communications Plc 80 1996 2020 CO 2 emissions per unit of contribution to GDP Cisco Systems 25 2007 2012 GHG emissions Dell Additional 15 Not given 2012 Operational carbon intensity Deutsche Telekom AG 20 2006 2020 CO 2 emissions Ericsson 15 - 20 2006 2008 Energy efficiency France Telecom 20 2006 2020 CO 2 emissions Hewlett-Packard 16 - 40 2005 2010-2011 Energy consumption and GHG emissions for operations and products IBM 7 2005 2012 GHG emissions Intel 20 30 2007 2004 2012 2010 Carbon footprint GHG emissions per production unit Motorola 6 2000 2010 CO 2 emissions Nokia 6 2006 2012 Energy consumption of offices and sites Nokia Siemens Networks 20 - 49 2007 2009-2010 Energy consumption of products Sun Microsystems Inc. 20 2007 2015 GHG emissions Telecom Italia 30 % increase 2007 2008 Eco-efficiency indicator Vodafone Plc 50 2006/2007 2020 CO 2 emissions European Union (all sectors) 20 20 1990 Projected energy use in 2020 2020 2020 CO 2 emissions Energy savings/ efficiency * The baseline is the year in relation to which the reduction/improvement target is set. Source : SMART 2020: 'Enabling the low carbon economy in the information age' (company commitments), Appendix 4, p.75 A report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI), GeSI [www.gesi.org] is an international strategic partnership of ICT companies and industry associations and EPA Climate Change Leaders Partnership website: http://www.epa.gov/climateleaders/partners/index.html