IP/09/92 V Bruselu dne 22. ledna 2009Evropský výzkumný prostor se stává atraktivnějším, avšak intenzita výzkumu a vývoje v EU stagnuje: teď nelze polevit v úsilí!Dnes byla uveřejněna zpráva s hlavními číselnými údaji za rok 2008 v oblasti vědy, technologie a konkurenceschopnosti, která poprvé podává přehled o tom, jaký pokrok nastal v letech 2000 až 2006 v oblasti výzkumu a vývoje v EU a při zavádění Evropského výzkumného prostoru (ERA). Zpráva ukazuje, že počet badatelů v Evropě stoupá a že EU se stává atraktivnější pro zahraniční badatele i pro soukromé investice do výzkumu a vývoje z USA. Ambici EU stát se celosvětově konkurenceschopnou znalostní společností však hatí to, že intenzita výzkumu a vývoje ve 27 členských státech EU (výdaje na výzkum a vývoj jako % HDP) stagnuje na úrovni 1,84 %. Přestože mnohé členské státy investovaly ve zvýšené míře do výzkumu a zlepšila se efektivita jejich výzkumných systémů, EU má stále daleko k dosažení lisabonského cíle v podobě investic do výzkumu a vývoje ve výši 3 % HDP. Na výkonnost EU má negativní dopad přetrvávající nízká úroveň investic podnikové sféry do výzkumu a vývoje, což souvisí s průmyslovou strukturou EU, jejíž odvětví špičkových technologií je menší než v USA. Zároveň se zveřejňuje hodnotící tabulka pro inovace za rok 2008, jež podává podrobné výsledky EU v oblasti inovací. Obě zprávy prokazují, že EU musí změnit svou průmyslovou strukturu, nabrat větší rychlost v oblasti inovací a zabezpečit častější a lepší využívání výzkumu a vývoje. Komisař EU pro vědu a výzkum Janez Potočnik a místopředseda Komise Günter Verheugen, příslušný pro podnikovou sféru a pro průmyslovou politiku, prohlásili: „V době krize nelze polevit v úsilí v oblasti investic do výzkumu a v oblasti inovací. Jedná se o životně důležité oblasti, pokud chce Evropa vyjít z hospodářské krize posílena a pokud se chce vyrovnat s problémy změny klimatu a globalizace. EU má hodně co nabídnout, zejména stále atraktivnější Evropský výzkumný prostor a neustále se zlepšující výkonnost u inovací. Stále je však před námi spousta práce, zejména pokud jde o poměrně nízké investice z podnikové sféry. Iniciativy Komise na zlepšení efektivity výzkumu v EU, na stimulaci inovací a na vývoj trhů se špičkovou technologií uvádějí EU na dobrou cestu.“ Hlavní zjištění zprávy o vědě, technologii a konkurenceschopnosti: 1. Výzkum je hlavním trumfem v globalizovaném světě. Objevili se významní aktéři v oblasti vědy a technologie, zejména v Asii. Rozdělení vědomostí v rámci EU je nyní stále rovnoměrnější, přičemž na EU nyní připadá podíl o výši méně než 25 %. Evropský výzkumný prostor se musí stát v celosvětovém měřítku atraktivnějším, otevřenějším a konkurenceschopnějším. 2. Celková intenzita výzkumu a vývoje v EU sice stagnuje, tímto konstatováním se však zastírá pestřejší obraz na úrovni členských států. Všechny členské státy EU zvýšily výdaje v oblasti výzkumu a vývoje od roku 2000 do roku 2006, což prokazuje jejich oddanost realizaci lisabonské strategie. HDP však během tohoto období zaznamenal stejnou míru růstu, což znamená, že intenzita výzkumu a vývoje zůstává od roku 2005 na úrovni přibližně 1,84 %[1]. Od roku 2000 do roku 2006 se intenzita výzkumu a vývoje zvýšila v 17 členských státech (hlavně ve státech, jež jsou ve fázi dohánění ostatních), avšak 10 členských států, které představují 47 % HDP celé EU, zaznamenalo naopak snížení intenzity výzkumu a vývoje. Japonsko zvýšilo intenzitu výzkumu a vývoje z 3,04 % na 3,39 %, Korea z 2,39 % na 3,23 % a Čína, jež je rychle dohání, zaznamenala nárůst z 0,90 % na 1,42 %. 3. Intenzita investic ze soukromé sféry zůstává nadále příliš nízká. Hlavním důvodem odstupu v intenzitě výzkumu a vývoje mezi EU a jejími konkurenty je rozdíl ve financování výzkumu a vývoje z podnikové sféry, jež od roku 2000 do roku 2005 pokleslo v EU, avšak podstatně vzrostlo v USA, Japonsku a Číně. Důvod spočívá hlavně v tom, že odvětví špičkových technologií, jež je spojeno s intenzivním výzkumem, je v EU méně rozsáhlé. Budování znalostního hospodářství vyžaduje strukturální změny se zaměřením na vyšší intenzitu výzkumu a vývoje v rámci odvětví a větší podíl odvětví špičkových technologií na hospodářství EU. K tomu jsou třeba rámcové podmínky příznivé pro rozvoj rychle rostoucích MSP v oblasti špičkových technologií, rozvoj evropských trhů vstřícných k inovacím a levnější přístup k patentování na úrovni celé EU. 4. Excelence ve výzkumu: přibývá badatelů, oproti konkurentům však zůstává nižší schopnost využít znalosti. Počet badatelů vzrostl v EU od roku 2000 dvakrát rychleji než v USA a Japonsku, leč podíl badatelů v hospodářsky aktivní populaci zůstává nižší. Pokud jde o dopad výzkumu, EU zůstává prvním světovým producentem vědeckých znalostí (měřeno publikacemi), přispívá však méně než USA k publikacím s významným vlivem. 5. Vyšší atraktivita pro investice ze zahraničí a pro zahraniční odborné síly z oblasti vědy a technologie. EU přitahuje v narůstající míře soukromé investice do výzkumu a vývoje z USA, přestože se dále etablovala Asie jako nové ohnisko výzkumu a vývoje. V roce 2005 směřovalo z celkových investic filiálek amerických podniků do vývoje a výzkumu 62,5 % do EU a pouze 3, 3 % do Číny. Kromě toho EU přitahuje vzrůstající počet odborných pracovních sil v oboru vědy a technologie ze třetích zemí. Další informace: Kompletní zpráva o hlavních údajích v oblasti vědy, techniky a konkurenceschopnosti za rok 2008: http://ec.europa.eu/research/era/ Kompletní zpráva o hodnotící tabulce pro inovace za rok 2008: http://www.proinno-europe.eu/metricsDále viz MEMO/09/19 + IP/09/112 + MEMO/09/18 [1] Předběžný údaj za rok 2007: 1.83%