IP/09/1188 Br üssel, 24. juuli 2009 Komisjon teeb ülevaate säästva arengu vallas saavutatust Viimastel aastatel on Euroopa Liit integreerinud säästva arengu küsimused mitmesse poliitikavaldkonda. EL on võtnud juhtpositsiooni eelkõige kliimamuutuste vastu võitlemisel ja vähe süsinikdioksiidiheidet tekitava majanduse edendamisel. Samas jätkuvad aga ELis mitmes valdkonnas mittesäästvad arengusuunad ja seega tuleb jõupingutusi tugevdada. Nüüd, kus ELi säästva arengu strateegiat on rakendatud kolm aastat, tegi komisjon ülevaate ELis saavutatust ja algatas mõttevahetuse ühenduse strateegia võimalike tulevikusuundade kohta. Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso sõnas: „Me oleme väga edukalt integreerinud säästva arengu küsimusi ELi poliitikavaldkondadesse. Tehtud aruandes toodi esile viimasel kolmel aastal saavutatu ning valdkonnad, kus on vaja teha täiendavat tööd. Majanduskriis annab meile erakordse võimaluse kujundada aruka keskkonnahoidliku majanduskasvu kaudu välja uus säästev majandus. Ma loodan, et käesolev aruanne soodustab mõttevahetust selle üle, kuidas muu hulgas vähendada energiatarbimist transpordisektoris ning peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemine ja meie ökosüsteemide seisundi halvenemine.” Koostatud aruanne annab kinnitust ELi poliitika edust säästva arengu strateegia kõigis seitsmes esmatähtsas valdkonnas. Selle näiteks on ELi kliima- ja energiapakett, mis võeti vastu jaanuaris 2008, keskkonnahoidlikuma transpordisektori ja arukate transpordisüsteemide väljakujundamisega seotud algatused, energiatõhusamaks muudetud ehitised, ökodisaini direktiivi ja ökomärgise direktiivi läbivaatamine, integreeritud merenduspoliitika ja ELi tervishoiustrateegia väljatöötamine, rändega seotud töö ning vaesuse ja tõrjutuse vastane võitlus. Edusamme tehti ka sellistes laiahaardelistes valdkondades nagu haridus, teadusuuringud ja rahastamine. Siiski jätkuvad mitmes valdkonnas mittesäästvad arengusuunad. Näiteks kasvab jätkuvalt nõudlus loodusvarade järele, väheneb bioloogiline mitmekesisus ja suureneb energiatarbimine transpordisektoris. Praegune majandus- ja finantskriis on näidanud, et säästvus on oluline ka meie finantssüsteemide ja majanduse kui terviku jaoks. Reaalmajanduse toetamiseks ja praeguse kriisi sotsiaalse mõju vähendamiseks võetavad meetmed peavad olema kooskõlas pikaajaliste säästva arengu eesmärkidega ning aruka keskkonnahoidliku majanduskasvu strateegiaga. Koostatud aruandes kutsutakse üles pidama mõttevahetust Euroopa Liidu säästva arengu strateegia arendamise üle tulevikus. Näiteks võiks arutada säästva arengu strateegia paremat kooskõla majanduskasvu ja tööhõivet käsitleva Lissaboni strateegiaga ning muude valdkonnaüleste ELi strateegiatega, säästva arengu strateegia edasist täiustamist ning tõhusama seire ja kooskõlastamise võimalusi. Täna vastuvõetud aruande abil saab Euroopa Ülemkogu järgmisel kohtumisel detsembrikuus hinnata esmatähtsaid ülesandeid ja esitada säästva arengu strateegia uued suunad. Aruannet täiendab Eurostati iga kuue kuu järel koostatav seirearuanne säästva arengu kohta. Seirearuanne avaldatakse 2009. aasta jooksul. Taust Euroopa Liidu säästva arengu uuendatud strateegias, mis võeti vastu juunis 2006, käsitletakse seitset põhivaldkonda, millega tuleb tegeleda: kliimamuutused ja puhas energia, säästev transport, säästev tarbimine ja tootmine, loodusvarade säilitamine ja haldamine, rahvatervis, demograafia ja ränne, sotsiaalne kaasatus ning ülemaailmne vaesus. Detsembris 2007 palus Euroopa Ülemkogu komisjonil esitada hiljemalt juuniks 2009 Euroopa säästva arengu strateegia teine arenguaruanne. Praegune aruanne on koostatud vastusena Euroopa Ülemkogu taotlusele. Aruanne on kättesaadav järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/sustainable/welcome/index_en.htm