IP/09/1841 Brüsszel, 2009. november 30. Szimulációs technológia segítheti a jövőbeni pénzügyi válságok megelőzését Hogyan alkalmazkodik a gazdaságpolitika ahhoz, hogy 2020-ra az EU lakosságának mintegy negyede 65 évesnél idősebb lesz? Képes-e a közgazdaságtudomány jobban előrejelezni a bankok hitelválságokra adott jövőbeni reakcióit és azoknak a szélesebb értelemben vett gazdaságra gyakorolt hatásait? Hogyan fog működni a gazdaság, amikor a természeti erőforrások megfogyatkozása megnehezíti energiaszükségleteink kielégítését? Az Európai Bizottság a mai napon áttörést jelentő kutatási eredményekről számolt be, amelyek alapján a közgazdászok gazdasági szimulációs szoftverek használatával megválaszolhatják az említett kérdéseket. A mai napon befejeződött egy, az EU által 2,5 millió euró értékben támogatott kutatási projekt, amelynek eredménye a mozifilmek számítógépes grafikai megoldásaihoz (CGI) hasonló szimulációs technológiát alkalmazó szoftver. Ez a szoftver képes előrejelezni a gazdasági szereplők nagyméretű csoportjai, mint például háztartások és vállalatok, bankok és hitelfelvevők, illetve munkáltatók és munkakeresők közötti kölcsönhatásokat, úgy, hogy a csoportok tagjai valós személyekhez hasonlóan kereskednek és versenyeznek egymással. Azáltal, hogy az egyedi és valós viselkedéssel felruházott szereplők képesek a piac alakulását bemutató kölcsönhatásokba lépni, ezek a hatalmas léptékű szimulációk alkalmassá válnak a jövőbeni társadalmi kihívások kezelését szolgáló új politikák „tesztelésére”. „Ez a világszínvonalú európai kutatási projekt segíthet abban, hogy a papír-ceruza alapú gazdaságtervezésről a szuperszámítógépek által támogatott gazdasági döntéshozatalra térjünk át – nyilatkozta Viviane Reding, az EU információs társadalomért és médiáért felelős biztosa. – Azáltal, hogy még a tervezőasztalon lehetővé teszik a szakpolitikai döntések emberekre gyakorolt hatásainak jobb vizsgálatát, a kutatási projekt eredményei kitűnően egészítik ki a hagyományos gazdasági statisztikákat és a gazdasági szereplők reakcióival kapcsolatos feltételezéseket. Reményeim szerint a kormányzati kutatási szakemberek és a gazdasági kutatóintézetek gyorsan cselekednek, és a lehető legrövidebb időn belül a döntéshozók rendelkezésére bocsátják ezt az eszközt.” Az EU által támogatott kutatási projekt eredményeként kidolgozott szimulációs technológia számítógépes kísérletekkel vizsgálja az összekapcsolt piacokon tevékenykedő különböző gazdasági szereplők nagyméretű csoportjai közötti kölcsönhatásokat. Ez az első alkalom, hogy ezt a technológiát nagy teljesítményű számítógépek használatával ekkora léptékben alkalmazzák. Minden szimulált háztartás (vállalkozás vagy bank) a különböző monetáris, fiskális vagy innovációserkentő politikákra eltérően reagál, önálló döntést hozva például arról, hogy megőrizze-e munkahelyét vagy állást változtasson, illetve mekkora részt takarítson meg, költsön el, vagy fektessen be jövedelméből. Ez azt jelenti, hogy egy adott politika adott időpontban, adott piacon történő elemzését már nem elszigetelten, más tényezők figyelmen kívül hagyásával végzik. A hagyományos közgazdaságtan nem volt képes előrejelezni a hitelválság által a világgazdaságra gyakorolt továbbgyűrűző hatások mértékét. Az új szoftver számos tényezőt vesz figyelembe az egyes bankok különböző reakcióinak bemutatásakor, többek között a tartalékoknak a befektetésekhez viszonyított arányát, a betétesek fogyasztási, befektetési és megtakarítási szokásait, valamint pszichológiai tényezőket, mint például a piaci bizalmat is. Ezzel a politikai döntéshozók – akik meg szeretnék ismerni a fiskális és monetáris reformok bankokra és fogyasztókra gyakorolt hatásait – hatékonyabb figyelmeztetést kaphatnak a pénzügyi válságok reálgazdasági hatásairól. A szoftver egy adott forgatókönyvet idősebb demográfiai összetétellel vagy korlátozott energiaforrások feltételezésével is tud szimulálni, így segítve elő a változó európai viszonyokra való tervszerű felkészülést. A hatalmas léptékű szimulációk kiszámítására alkalmas szuperszámítógépeken történő futtatásra kifejlesztett szoftver a kialakításából adódóan lehetővé teszi, hogy a szimuláció bármilyen csatlakoztatott asztali számítógépről hozzáférhető legyen, így azt a számítógépes programozási ismeretekkel nem rendelkező közgazdászok és politikai döntéshozók is használhatják. Azáltal, hogy több százezer szimulált cselekvést és reakciót kapcsol össze a gazdaság egészére kiterjedően, a szoftver a politikai döntések az emberek életére és munkájára gyakorolt hatásainak jobb és átfogóbb megértését segíti elő a politikai döntéshozók számára. Az EU által létrehozott és a Bizottság technológiai kutatási költségvetéséből finanszírozott három éves projektben nyolc (olaszországi, franciaországi, németországi, törökországi és egyesült királyságbeli) egyetem közgazdászai és informatikusai vettek részt. Előzmények A mai napon befejeződött kutatási projekt eredményeként jött létre a gazdasági szimulációs szoftverekhez alkalmazható EURACE elnevezésű szoftverplatform, valamint az ennek futtatását lehetővé tevő FLAME (Flexible Large-scale Agent Modelling Environment, azaz rugalmas, nagy léptékű ágensmodellezési környezet) szimulációs technológia. A projektet 2,1 millió euróval társfinanszírozta a Bizottság 2006-ban indult átfogó kutatási programja (a 2001-től 2006-ig terjedő időtartamra vonatkozó hatodik keretprogram ). Ez a Bizottság jövőbeni és kialakulóban lévő technológiákkal kapcsolatos magas kockázattal járó kutatás serkentésére szolgáló kezdeményezésének részét képezte ( IP/09/608 ). A Bizottság a közelmúltban felkérte az EU-tagállamokat, hogy az Egyesült Államokhoz, Kínához és Japánhoz történő felzárkózás érdekében növeljék a nagy kockázattal járó kutatásba történő beruházásokat. A Bizottság példát mutatva 2013-ig mintegy 70 %-kal növeli a jelenlegi 100 millió eurós éves finanszírozási keretét ( IP/09/397 ). Az említett projekttel és az EU által támogatott, magas kockázattal járó technológiai kutatással kapcsolatos sajtócsomag a következő internetcímen érhető el: http://ec.europa.eu/information_society/newsroom/cf/itemdetail.cfm?item_id=5433 Annex Researchers participating in EURACE project Country Project coordinator Organisation Profession Contact details France Christophe Deissenberg Université de la Méditerranée Economist christophe.deissenberg@univmed.fr + 33 4 4293 5985 Germany Herbert Dawid University of Bielefeld Economist hdawid@wiwi.uni-bielefeld.de +49 521 106484 Italy Silvano Cincotti University of Genoa Economist silvano.cincotti@unige.it +39 010 353 2080 Italy Michele Marches Università degli Studi di Cagliari Computer Scientist michele@diee.unica.it +39 070 6755757 Italy Mauro Gallegati Università Politecnica delle Marche Economist mauro.gallegati@univpm.it +39 071 220 7088 Turkey Kaan Erkan TUBITAK National Research Institute of Electronics and Cryptology Computer Scientist kaan.erkan@uekae.tubitak.gov.tr +90 262 6481402 UK Mike Holcombe University of Sheffield Computer Scientist m.holcombe@dcs.shef.ac.uk +44 1142221802 UK Christopher Greenough Science and Technology Facilities Council Computer Scientist christopher.greenough@stfc.ac.uk +44 1235 445307