IP/09/ 1431 Briuselis, 2009 m. spalio 7 d. Investicija į ateitį. Komisija ragina skirti dar 50 mlrd. EUR mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančioms technologijoms finansuoti Europos Komisija paragino valdžios institucijas, verslo įmones ir mokslininkus suvienyti pastangas, kad iki 2020 m. būtų sukurtos būtinos technologijos klimato kaitos problemoms spręsti, ES energijos tiekimo saugumui ir mūsų ekonomikos konkurencingumui užtikrinti. Pasiūlyme dėl investicijų į mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų kūrimą Komisija apskaičiavo, kad per artimiausius 10 metų į energetikos technologijų mokslinius tyrimus reikės investuoti dar 50 mlrd. EUR. Vadinasi, metinės Europos Sąjungos investicijos turi būti padidintos beveik tris kartus – nuo 3 iki 8 mlrd. EUR. Tai pažanga įgyvendinant Europos strateginį energetikos technologijų planą (SET planą), kuriuo grindžiama ES energetikos ir klimato politika. Apsvarstytos įvairios finansavimo galimybės (viešojo ir privataus sektorių lėšomis nacionaliniu ir ES lygmenimis), kurios suderintos padės plėtoti sparčiai augantį pramonės sektorių ir kurti darbo vietas. Už mokslą ir mokslinius tyrimus atsakingas Europos Komisijos narys Janezas Potočnikas sakė: „Daugiau investuoti į švarių technologijų mokslinius tyrimus būtina nedelsiant, jei Kopenhagos klimato kaitos konferencijoje ir po jos nustatytus tikslus Europoje norime pasiekti kuo mažesnėmis išlaidomis. Remdamasi dabartinėmis prognozėmis, Komisija ketina įgyvendinti SET planą, kad ekonomika būtų pertvarkyta siekiant kuo mažesnės aplinkos taršos anglies dvideginiu; tai įmanoma tik jei viešojo ir privataus sektorių subjektai suderintai telks išteklius. Jei dabar daugiau sumaniai investuosime į mokslinius tyrimus, galėsime kurti naujas ūkio augimo galimybes, pasiekti, kad ūkinė veikla mažiau kenktų aplinkai ir užtikrinti Europos Sąjungos konkurencingumą pasibaigus ekonomikos krizei.“ Už energetiką atsakingas Komisijos narys Andris Piebalgas sakė: „Iš ankstesnių pramonės revoliucijų įsitikinome, kad tinkamos technologijos mūsų gyvenimą gali padaryti geresnį. Aplinką teršiančio iškastinio kuro ištekliai senka, o tiekimas nepatikimas, tačiau dabar turime ypatingą progą tokiu kuru pagrįstą energetikos modelį pakeisti švarios, darnios ir mažiau priklausomos energetikos modeliu. Viskas priklauso nuo to, ar bus pasirinktos tinkamos technologijos“. „Investicijų, kurių reikia švariems ir atsinaujinantiems energijos šaltiniams plėtoti, galima gauti tik naudojantis įvairiomis finansinėmis priemonėmis. Komisija ir Europos investicijų bankas šiems tikslams jau skiria gerokai daugiau lėšų. Tačiau turime sutelkti daugiau viešojo ir privataus sektorių lėšų. Siūlome sustiprinti rizikos pasidalijimo finansinę priemonę, toliau remti rizikos kapitalą ir didinti akcijų fondą „Marguerite“ ir kitus fondus“, – sakė už ekonomikos ir pinigų reikalus atsakingas Komisijos narys Joaquinas Almunia. Finansuoti atrinktos pagrindinės technologijos ir veikla Drauge su pramonės ir mokslinių tyrimų bendruomenės atstovais Komisija parengė technologijų gaires ir nurodė svarbiausias šešių sričių mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančias technologijas, kurių taikymo ES mastu galimybės ypač didelės: vėjo ir saulės energetikos, elektros energijos tinklų, bioenergetikos, anglies dioksido surinkimo ir saugojimo technologijos ir perspektyvios branduolių dalijimosi energijos technologijos. Papildomos išlaidos susijusios su pagrindiniais ir taikomaisiais moksliniais tyrimais, demonstravimo veikla ir ankstyvu pateikimu rinkai, išskyrus diegimą. Pasiūlyta nauja efektyvesnio energijos vartojimo iniciatyva (Pažangių miestų iniciatyva, angl. Smart Cities Initiative ), kurią įgyvendintų iki 30 miestų, yra pirmoji priemonė skatinti rinkoje diegti efektyvaus energijos vartojimo, atsinaujinančių energijos šaltinių ir energetikos tinklų technologijas. Bendra atsakomybė už išlaidų efektyvumą Komisija ragina atitinkamus subjektus imtis suderintų ir vienas kitą papildančių veiksmų ir ryžtingiau prisiimti riziką. Valstybės pagalbos reikia, kai kyla su technologijomis susijusių didelių neaiškumų ir yra didelė rinkos rizika. Ši parama turėtų paskatinti veikloje dalyvauti pramonės atstovus, remiamus didesnėmis bankų ir privačių asmenų investicijomis į bendroves, kurios bus varomoji jėga siekiant ekonomiką pertvarkyti taip, kad aplinka būtų kuo mažiau teršiama anglies dioksidu. Taip pat apsvarstyta, kokių priemonių gali imtis Europos investicijų bankas, kad būtų teikiama daugiau paskolų SET planui finansuoti. T. p. žr. MEMO/09/437 – klausimai ir atsakymai Svetainės: SET planas http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm Jungtinio tyrimų centro parama SET planui http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=4390&lang=en Strateginių energetikos technologijų informacinė sistema (SETIS) http://setis.ec.europa.eu Anksčiau skelbti pranešimai spaudai ir informaciniai pranešimai: 2007 m. lapkričio 22 d. paskelbti IP/07/1750 , MEMO/07/494 ir MEMO/07/493 . 2008 m. spalio 28 d. paskelbti IP/08/1587 , MEMO/08/657 .