IP/09/615 Brüssel, 22. aprill 2009Bologna protsess – ülikoolide reformimine järgmisel aastakümnel28. ja 29. aprillil kohtuvad 46 Euroopa riigi kõrghariduse eest vastutavad ministrid Belgias Leuvenis ja Louvain-la-Neuve'is, et hinnata Bologna protsessi raames saavutatut ning leppida kokku uues tegevuskavas ja Euroopa kõrgharidusruumi prioriteetides järgmiseks aastakümneks kuni 2020. aastani. Võttes arvesse elavat huvi, mida on Euroopa kõrgharidusruumis toimuvate reformide vastu ilmutanud väljaspool Euroopat asuvad riigid, toimub esmakordselt Bologna poliitika foorum, millest võtavad osa 46 Bologna protsessis osalevat ja 20 väljaspool Euroopat asuvat riiki[1]. Bologna protsess on 29 riigist 1999. aastal laienenud tänaseks 46 riigini[2] - seega võib seda õigusega pidada Euroopa edulooks. Viimases Bologna protsessi hindamisaruandes, mis Leuvenis ja Louvain-la-Neuve'is ministritele esitatakse, tehakse järeldus, et Bologna reformide elluviimine on olnud edukas, kuigi mõnevõrra ebaühtlane. See positiivne järeldus leiab kinnitust komisjoni viimases protsessi toetavas aruandes, kust nähtub, et tehtud on olulisi edusamme, sealhulgas ka struktuurireformide elluviimisel. Nüüd tuleks keskenduda riikide poliitika moderniseerimisele ja käegakatsutavate tulemuste saavutamisele Euroopa kõrgharidusasutuste reformide rakendamisel. Bologna protsessi peamised reformid keskenduvad järgmisele:kolmeastmeline kraadiõpe (bakalaureus, magister, doktor); kõrghariduse kvaliteedi tagamine ning kvalifikatsiooni ja õppeperioodide tunnustamine. Nende reformimeetmetega on ülikoolidele ja üliõpilastele loodud uued võimalused. Eelmisel aastal loodud kõrghariduse kvaliteedi tagamise Euroopa register aitab muuta Euroopa kõrgharidust nähtavamaks ja tõsta usaldust haridusasutuste ja -programmide vastu nii Euroopas kui ka kogu maailmas. Eelseisvast kohtumisest rääkides sõnas Euroopa hariduse, koolituse, kultuuri ja noorsooküsimuste volinik Ján Figel’: „Bologna protsess on kaasa toonud kõrgharidussüsteemide parema kooskõla ja võrreldavuse. Muu hulgas on see muutnud Euroopa atraktiivseks sihtkohaks teistelt mandritelt pärit üliõpilaste jaoks. Kuigi 1999. aastal seatud eesmärkide saavutamiseks tuleb veel pisut tööd teha, peame me pidevalt edasi liikuma, et astuda vastu uutele väljakutsetele, seda eelkõige praeguse majanduskriisi ajal. Kõrgharidusel on võtmeroll jätkusuutlikul majanduse elavdamisel ja innovatsiooni stimuleerimisel. Ülikoolid peavad moderniseeruma ja selle vajaduse ulatuslik tunnustamine valitsuste poolt mitte ainult Euroopas, vaid kogu maailmas, annab Bologna protsessile olulise toe, mida ta vajab edu saavutamiseks." Hiljutine üliõpilaste seas läbiviidud Eurobaromeetri uuring näitab, et üliõpilased tahavad paremat juurdepääsu kõrgharidusele ning et ülikoolid peaksid alustama koostööd tööandjatega ja toetama elukestvat õpet. Näiteks arvas ülekaalukas 97 % üliõpilastest, et on oluline anda üliõpilastele teadmised ja oskused, mida nad vajavad edukaks toimetulekuks tööturul. Suur enamus (87 %) nõustus ka sellega, et kõrgharidusasutuste jaoks on oluline edendada innovatsiooni ja ettevõtjale omast mõtteviisi üliõpilaste ja oma töötajate hulgas ning et õppekava osana peaks olema võimalik töötada eraettevõttes. Üha rohkem üliõpilasi tahab õppida välismaal ja enamik tahab saada informeeritud õppima asumise otsuste tegemiseks rohkem teavet kõrgharidusasutuste kvaliteedi kohta. Euroopa Komisjon teeb Lissaboni majanduskasvu ja tööhõive strateegia raames koos liikmesriikide ja kõrgharidussektoriga tööd ülikoolide õppekavade uuendusprotsessi rakendamisel. Toetust pakutakse elukestva õppe programmi (Erasmuse meetmed), ELi teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi, konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi ning samuti struktuurifondide ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) laenude kaudu. Komisjon toetab kõrghariduse reforme ka mujal maailmas, täpsemalt oma välispoliitika ja -programmide kaudu; näiteks ELi naaberriikidele saab toetust anda Tempuse programmist. Suhteid teiste partnerriikidega toetatakse erinevate kahe- ja mitmepoolsete koostööprogrammide raames - ELi ning Ameerika Ühendriikide ja Kanada koostööprogramm, EDULINK, ALFA Ladina-Ameerika puhul ja uus Nyerere programm Aafrika puhul. Mainimata ei saa jätta ka programmi Erasmus Mundus, mille raames antakse stipendiume üliõpilastele kogu maailmas, et nad saaksid õppida integreeritud magistritaseme programmides erinevates Euroopa riikides. Programmi uus etapp hõlmab ka doktoriõpet. Väljaspool Euroopat paiknevate asutustega tehtav koostöö on ette nähtud ka kõrgharidusasutuste teadusuuringuteks antava komisjoni toetuse raames, mida eraldatakse ELi teadusuuringute seitsmendast raamprogrammist. Marie Curie' meetmed pakuvad teadlastele võimalusi osalemiseks uurimisrühmades teises riigis. Lisateave: Euroopa Komisjon: MEMO/09/170 [KKK Bologna kohta], 22. aprill 2009 Euroopa Komisjon: MEMO/09/172 [Eurydice aruanne], 22. aprill 2009 Euroopa Komisjon: MEMO/09/171 [Eurobaromeeter], 22. aprill 2009 Euroopa Komisjon: kõrgharidusEuroopa Komisjon: kõrgharidus: BolognaBologna protsessi ametlik veebisait Bologna ministrite konverents, Louvain-la-Neuve ja Leuven, 28.-29. aprill 2009 [1]Osalema on kutsutud järgmised riigid: Maroko, Tuneesia, Egiptus, Etioopia, Senegal, Tansaania, Lõuna-Aafrika Vabariik, Iisrael, Jordaania, Kasahstan, Kõrgõzstan, India, hiina, Jaapan, Vietnam, Austraalia, Uus-Meremaa, Brasiilia, Mehhiko, Ameerika Ühendriigis ja Kanada.[2]Albaania, Andorra, Armeenia, Aserbaidžaan, Austria, Belgia, Bosnia ja Hertsegoviina, Bulgaaria, Eesti, endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik, Gruusia, Hispaania, Horvaatia, Iirimaa, Island, Itaalia, Kreeka, Küpros, Leedu, Liechtenstein, Luksemburg, Läti, Madalmaad, Malta, Moldova, Montenegro, Norra, Poola, Portugal, Prantsusmaa, Rootsi, Rumeenia, Saksamaa, Serbia, Slovaki Vabariik, Sloveenia, Soome, Šveits, Taani, Tšehhi Vabariik, Türgi, Ukraina, Ungari, Vatikan, Venemaa Föderatsioon ja Ühendkuningriik.