IP/09/1534 Bruselj, 16. oktobra 2009 Evropska komisija zbira mnenja o priložnostih in izzivih digitalne kinematografije Evropska komisija je danes odprla javno posvetovanje za poklicne strokovnjake iz evropskega avdiovizualnega sektorja o tem, kako najbolje izkoristiti priložnosti in se odzvati na izzive „digitalne revolucije“ v evropskem filmskem sektorju. Digitalna kinematografija lahko omogoči cenejšo in prožnejšo distribucijo filmov ter s tem tudi boljši pretok evropskih filmov. Vendar pa digitalizacija zahteva znatne naložbe. Če ne bomo razvili novih poslovnih modelov in ustreznih programov sofinanciranja, nam grozi, da bo tretjina evropskih kinematografov zaradi visokih stroškov digitalne opreme zaprla svoja vrata. Komisija bo informacije, ki jih bo pridobila med danes začetim dvomesečnim posvetovanjem s strokovnjaki iz kinematografskega in avdiovizualnega sektorja ter nacionalnimi filmskimi agencijami kot tudi ostalimi zainteresiranimi, upoštevala v sporočilu, ki ga bo pripravila na začetku naslednjega leta in v katerem bo opredelila svojo strategijo o digitalni kinematografiji. „Digitalna revolucija se dogaja zdaj in evropski kinematografi morajo biti nanjo dobro pripravljeni!“ je dejala evropska komisarka za informacijsko družbo in medije Viviane Reding. „Konvergenca običajnih vsebin in digitalne tehnike bistveno spreminja način produkcije, distribucije in gledanja filmov. Če bomo ustvarili pravi okvir za spodbujanje tega procesa, lahko ta tehnološki razvoj ustvari nove poslovne priložnosti, nova delovna mesta in nove storitve za potrošnike. Komisija zato želi, da ji zainteresirani sporočijo svoje izkušnje, potrebe in pričakovanja, ki jih imajo glede digitalizacije, saj je ta odločilna za prihodnost evropskih kinematografov.“ Komisarka za konkurenco N eelie Kroes je povedala: „Javno razpravo o vplivu digitalne kinematografije v Evropi bi morali opraviti že zdavnaj. Potrebne bodo velike naložbe in tudi državne pomoči bi lahko imele vlogo pri podpiranju digitalizacije. Zato moramo dobro razumeti dinamiko sektorja, da bo prehod na digitalno tehnologijo koristen za kinematografe in potrošnike.“ Filmski producenti vedno pogosteje uporabljajo digitalno tehniko. Z novimi kamerami in formati je produkcija filmov veliko lažja, druga digitalna orodja pa se uporabljajo tudi pri posebnih efektih in tridimenzionalnih filmih. Distribucija digitalne kopije filma je lahko do desetkrat cenejša od tradicionalnega 35-milimetrskega filmskega traku − z digitalno kinematografijo bi si lahko evropske filme ogledalo občinstvo po vsem svetu. Vendar pa je oprema za digitalno predvajanje filmov za večino evropskih kinematografov predraga: približno 31 % evropskih kinematografov ima samo eno platno in samo 10 % jih je multipleksov. Evropska komisija želi s posvetovanjem, ki ga je odprla danes , ugotoviti, kako lahko digitalna kinematografija vpliva na evropski filmski sektor, še zlasti na 30 000 evropskih kinodvoran. Evropske predvajalce, distributerje, nacionalne filmske agencije in zasebne filmske organizacije poziva k izmenjavi mnenj. Zdr užene države so trenutno vodilne na področju digitalne kinematografije. 90 % vseh novih ameriških filmov je na voljo v digitalnem formatu, medtem ko jih je v Franciji, ki je največji evropski producent filmov, manj kot polovica. Poleg tega so Združene države razvile tudi VPF (pristojbino za virtualni film), pri katerem del denarja, ki ga prihranijo filmski distributerji, prejmejo tretje osebe in ga lahko nato porabijo za financiranje digitalne opreme. V Evropi trenutno samo 2 428 dvoran uporablja digitalno projekcijo, po vsem svetu pa je približno 12 000 dvoran od skupaj 110 000 opremljenih z digitalnimi projektorji. Do leta 2012 naj bi jih bilo 20 %. Nacionalne vlade razmišljajo o subvencioniranju prehoda na digitalno kinematografijo. Italija je že priglasila državno pomoč, o kateri trenutno poteka javno posvetovanje ( IP/09/1181 ). Druge države (med njimi Francija, Nemčija in Norveška) načrtujejo ali zaključujejo svoje programe sofinanciranja, vendar pa večina umetniških kinematografov (kinematografi, ki predvajajo evropske neodvisne filme, npr. člani mreže evropskih kinematografov , ki jo podpira program MEDIA) trenutno ne prejema ne javnih ne zasebnih sredstev, ki bi jim olajšali prehod na digitalizacijo. Poleg vprašanj o evropskem filmu in kinematografskih poklicnih strokovnjakih je Komisija danes objavila tudi analizo o digitalnih kinematografih in opredelila svojo politiko na tem področju, med drugim tudi glede vprašanj o državnih pomočeh. Z analizo in povratnimi informacijami, zbranimi med javnim posvetovanjem, ki bo potekalo do 16. decembra 2009 , bo Komisija leta 2010 lažje pripravila sporočilo o priložnostih in izzivih evropskih kinematografov v digitalni dobi. Ozadje To javno posvetovanje je rezultat razprav strokovne skupine, ki jo je Komisija ustanovila spomladi leta 2008, da bi proučila morebitne ovire za raznolikost evropskih kinematografov in potrebo po alternativnih poslovnih modelih. V Evropi trenutni program MEDIA 2007 evropskemu avdiovizualnemu sektorju za obdobje 2007−2013 namenja 755 milijonov evrov ter tako evropskim poklicnim strokovnjakom pomaga pri njihovem usposabljanju ter razvoju, distribuciji in promociji njihovih del v Evropi ( IP/07/169 ). Program MEDIA je bil od leta 1991 vedno znova prilagojen, da bi lahko primerno podprl evropski avdiovizualni sektor. V programu so upoštevane najnovejše tehnike, od usposabljanja do predvajanja. Eno od usposabljanj, ki jih podpira MEDIA, je namenjeno digitalnim tehnologijam pri produkciji, distribuciji in predvajanju. Izvaja se tudi več pilotnih projektov, stroški za distribucijo digitalnih filmov so upravičeni do sofinanciranja že več let, z mrežo evropskih kinematografov pa je bil uveden poseben program za sofinanciranje digitalnega predvajanja filmov. Povezava do javnega posvetovanja in dokument o ozadju: http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/consultations/index_en.htm Odločba o programu MEDIA 2007 : http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/2007/index_en.htm