IP/09/1092 Brüssel, 7. juuli 2009 Tarbijakaitse. ELi ühtse kaebuste liigitamise süsteemi loomine, et kiirendada poliitilist vastust juhul, kui turg ei vasta tarbija vajadustele Euroopa Komisjon avaldas täna oma ettepaneku ELi ühtse korra kohta tarbijate kaebuste liigitamiseks ja nendest teatamiseks ning kutsub avalikkust esitama oma arvamusi ettepaneku kohta. Tarbijakaebuste arv on turuolukorra oluline indikaator. Ligikaudu kolmandik Euroopa tarbijatest, kes ei ole rahul sellega, kuidas kauba müüja nende kaebuse lahendas, pöörduvad abi saamiseks kolmandate isikute, näiteks tarbijaorganisatsioonide või riiklike reguleerivate asutuste poole. Kaebuste lahendamisega tegeleb Euroopas ligikaudu 700 organisatsiooni. Enamik neist kasutab endi loodud liigitussüsteemi, mistõttu on isegi riiklikul tasandil ülevaate koostamine väga keeruline. Tänase ettepaneku eesmärk on tagada, et kõik ELis tarbijate kaebusi käsitlevad organisatsioonid kasutaksid võrreldavat liigitamismeetodit ning esitaksid seejärel oma andmed komisjonile. Kogu ELis kogutud andmete analüüsimine annaks hea võimaluse hinnata, kuidas eri sektorites ja rahvusturgudel tarbijatega arvestatakse ning aitaks nii riikide kui ka ELi asutustel tulla kiiremini ja tõhusamalt toime turgudega, mis ei vasta tarbijate vajadustele. Pärast avalikkusega konsulteerimist ning taustateabe kogumist ja analüüsimist koostab komisjon lõpliku metoodika. Organisatsioonid kasutaksid kaebuste liigitamise süsteemi vabatahtlikkuse alusel. ELi tarbijakaitse volinik Meglena Kuneva ütles: „ Kui tarbija on otsustanud astuda stressirohke ja pingutust nõudva sammu ning esitanud kaebuse, tähendab see enamasti, et tegemist on tõsise juhtumiga. Kui samasisulisi kaebusi on palju, viitab see kindlalt asjaolule, et turg ei vasta tarbijate vajadustele.” Ta lisas: „Täna komisjoni poolt tutvustatud metoodika eesmärk on tagada, et rahulolematute tarbijate hääl kostaks selgelt nii riikide pealinnades kui ka Brüsselis” . Metoodika: Komisjoni täna esitatud kavaga nähakse ette kaebuste kogumise standard, et juhtumite liigitamisel saaks lähtuda ühtsetest kriteeriumidest. Kõnealused kriteeriumid hõlmavad näiteks müügimeetodeid (kauplus, Internet), kaupluse tüüpi (supermarket, bensiinijaam) ja tooteliiki (elektroonika, elukindlustus). Metoodika on esitatud kasutamiseks kolmandatele isikutele, kes kaebuste lahendamisega tegelevad, näiteks riikide tarbijakaitseametid, tarbijaorganisatsioonid, ombudsmanid, kaebusi lahendavad ametid või riiklikud reguleerivad asutused. Organisatsioonid saavad ise otsustada, kas nad soovivad liigitamissüsteemi kasutada ja oma andmeid komisjonile saata. Komisjon avalikustab andmed tarbijaturgude tulemustabelis. 2008. aastal küsis komisjon sidusrühmade arvamust kogu Euroopa Liitu hõlmava ühtlustatud liigitamise kohta. 80 % vastajatest oli ettepaneku poolt. Sellest lähtudes palus komisjon täna esitatud kava koostamiseks abi tarbijakaebustega tegelevate organisatsioonide esindajatest koosnevalt eksperdirühmalt. Miks on tarbijakaebused olulised? 2008. aasta veebruari andmete kohaselt esitas aasta jooksul kaupmeeste kohta ametliku kaebuse 78 miljonit Euroopa kodanikku. 30 miljonit inimest jättis kaebuse esitamata, kuigi neil oli kaebamiseks põhjust. Ligikaudu pooled ametliku kaebuse esitajatest ei olnud rahul oma kaebuse lahendamisega. Rahulolematutest pooled (ligikaudu 20 miljonit inimest) pöördusid abi saamiseks kolmandate isikute poole 1 . Tarbija kaebus on selge märk, mis võib osutada kestvatele turuprobleemidele. Lisaks tarbijarahulolule, hindadele, tarnijate vahetamisele ja ohutusele on kaebused üks viiest olulisest näitajast, mida kasutatakse tarbijaturu tulemustabeli koostamisel ning mis kajastab turu toimimist tarbija seisukohast. Milleks on vaja kogu Euroopa Liitu hõlmavat algatust? Komisjoni uuringu tulemusena selgus, et Euroopas tegeleb tarbijakaebustega rohkem kui 700 organisatsiooni. Mitmed neist kasutavad edumeelset ja üksikasjalikku aruandesüsteemi, kuid igaüks liigitab kaebusi erinevalt. Näiteks lähtuvad mõned organisatsioonid ärikataloogides kasutatavast liigitusest, samas kui teised kasutavad siseriiklikest õigusaktidest lähtuvat liigitust. Tulemuseks on, et see väärtuslik teabeallikas jääb suures osas kasutamata. Jättes kõrvale Euroopa tasandi, on andmeid isegi riiklikul tasandil keeruline võrrelda, kuigi tooted ja teenused, mida Euroopa Liidus pakutakse on sarnased ning suur osa neist turustatakse piiriüleselt. Killustatud andmed aeglustavad nii riikide kui ka Euroopa tasandi poliitikakujundajate vastust probleemidele, millega tarbijad teatavatel turgudel silmitsi seisavad. Kellele on see kasulik? Ühtne süsteem on eelkõige kasulik ELi tarbijatele endile, sest see võimaldab vähendada märkimisväärselt aega, mis kulub riikide ja ELi poliitikakujundajatel ning riiklikel reguleerivatel asutustel, et lahendada probleeme, millega tarbijad igapäevaelus kokku puutuvad. Riiklikud reguleerivad asutused peaksid suutma suundumustele kiiremini reageerida, kuna neil oleks parem ülevaade kohalikust turust ja lihtsam turuolukorda teiste riikidega võrrelda. ELi poliitikakujundajatel on võimalik võrrelda tähenduslikult kaebustega seonduvaid ELi tasandi andmeid teiste oluliste näitajatega, nagu hinnad või tarnija vahetamine. Paljudel valitsusvälistel tarbijaorganisatsioonidel, kellel puuduvad vahendid omaenda metoodika väljatöötamiseks ja tarbijapoliitika mõjutamiseks, avaneb võimalus kasutada üldist metoodikat ja võrreldavaid andmeid. Edasised sammud Komisjon ootab kuni 5. oktoobrini 2009 arvamusi käesoleva ettepaneku kohta. Pärast ettepanekute analüüsimist koostab komisjon lõpliku metoodika. Teatise täistekst, komisjoni talituste töödokument, esialgne metoodika ja Internetipõhine küsimustik: http://ec.europa.eu/yourvoice/consultations/index_en.htm http://ec.europa.eu/consumers/strategy/complaints_en.htm Esialgse avaliku arutelu tulemused: http://ec.europa.eu/consumers/consultations/complaints/index_en.htm Tarbijaturgude tulemustabel: http://ec.europa.eu/consumers/strategy/facts_en.htm 1 : Eurobaromeeter 69,1