IP/09/1564 Brüssel, 22. oktoober 2009 Tarbijakaitse: internetikaupmehed lükkavad tagasi 60% piiriülestest tellimustest, selgub uuest ELi uuringust Täna avaldatud Euroopa Komisjoni uuest uuringust piiriülese e-kaubanduse teemadel selgub, et ELi tarbijatel, kes soovivad osta kaupu interneti teel teisest liikmesriigist, on sageli suuri probleeme sellega, et nende tellimus lükatakse tagasi. Komisjoni jaoks viidi läbi ulatuslik sõltumatute kontrollostude sari, kus testijad kõikjalt üle ELi üritasid osta piiritaguselt pakkujalt 100 populaarsemat toodet – näiteks fotoaparaate, CDsid, raamatuid, rõivaid. Esitati üle 11 000 kontrolltellimuse. Uuring näitas, et 60% piiriülestest tehingutest ei olnud tarbijal võimalik lõpule viia, sest kaupleja ei saatnud toodet asjaomasesse riiki või ei pakkunud sobivat piiriülese maksmise võimalust. Kõige väiksem võimalus teha oste piiri tagant on Läti, Belgia, Rumeenia ja Bulgaaria tarbijatel (EL 27 kõigi liikmesriikide järjestust vt MEMO/09/475 ) Ent ainult kahes riigis on tõenäosus edukalt piiritagust ostu sooritada suurem kui 50%. Ka eelised, millest kodanikud seeläbi ilma jäävad, on ilmselged. Rohkem kui pooltes liikmesriikides võinuks 50% või rohkem neist toodetest leida mõne teise riigi veebisaidilt 10% odavamalt (isegi kui transpordikulud kaasa arvata). 50% otsitavatest toodetest ei leitud sama riigi veebisaitidelt ning need olid saadaval ainult mõne teise liikmesriigi kauplejalt. Teatises esitatakse rida meetmeid, mis tuleb võtta, et vähendada regulatiivkeskkonna keerukust, mis peletab ettevõtjaid teistes liikmesriikides asuvaid kliente teenindamast. Lisaks – ning ühtlasi selleks, et suurendada usaldust internetikaubanduse vastu – analüüsitakse sidusrühmade foorumis probleeme, mis on seotud äriandmete kogumise ja kasutamisega tarbijaprofiili koostamisel ja sihtrühmade kindlakstegemisel. Volinik Kuneva ütles oma kõnes: „Selle uuringu tulemused on rabavad; nüüd on meil olemas konkreetsed faktid ja arvud, mis näitavad, kui puudulikult toimib Euroopa ühtne turg interneti-jaekaubanduses. Paremad pakkumised ja suurem tootevalik võiks meie hiiglaslikul üleeuroopalisel turul olla tarbijale kõigest hiirekliki kaugusel. Aga tegelikkuses on riigipiirid internetipoest ostude tegemisel endiselt ees. Parem valik ja tasuvamad pakkumised on jäänud Euroopa tarbijaile kättesaamatuks. Tarbija väärib enamat. Meil tuleb lihtsustada seda juriidilist labürinti, mis ei lase internetipoodidel oma tooteid teistes riikides pakkuda." „Digitaalse ühtse turu teokstegemine on Euroopa peamisi prioriteete,“ ütles ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. „Me ei jõua tõelise digitaalmajanduseni enne, kui oleme kaotanud kõik tõkked online -tehingute teelt ka lõpptarbija jaoks. See peab jääma esikohale kõigi poliitiliste algatuste hulgas, mille eesmärk on ühtse turu projekti taaskäivitamine.“ E-kaubandusturg Euroopa e-kaubandusturg ulatus aastal 2006 hinnanguliselt 106 miljardi euroni. Internet on kõige kiiremini kasvav jaemüügikanal . Aastal 2008 tegeles interneti kaudu müügiga 51% ELi jaemüüjaid. Kuid lõhe kodumaise ja piiriülese e-kaubanduse vahel laieneb internetikaubanduses esinevate tõkete tõttu. Kuigi internetis oste tegevate ELi tarbijate osakaal kasvas kahe aastaga (2006–2008) 27 protsendilt 33 protsendile, jäi nende osakaal, kes ostsid midagi interneti kaudu mõnest muust ELi riigist, peaaegu samale tasemele (kasvas 6 protsendilt 7 protsendile). Ning üksnes 21% kauplejaid tegeleb praegu piiriülese kaugmüügiga. Ometi on siin suuri võimalusi . Üks kolmandik ELi tarbijaist kinnitab, et nad kaaluksid interneti kaudu teisest ELi riigist ostu tegemist, kui toode oleks odavam või parem, ning üks kolmandik on valmis tegema oste teises keeles. 59% jaemüüjaid on valmis kauplema rohkem kui ühes keeles. Anonüümsed kontrollostud: tulemused Euroopa Komisjoni tellimusel korraldati interneti kaudu katse, mille käigus kontrolliti, millised võimalused ja tõkked esinevad tarbijatel teise ELi liikmesriigi internetipoest ostu tegemisel. Testijad, keda oli kõigis ELi riikides, otsisid internetist 100 populaarsemat toodet (alates CD-dest kuni arvutite, digikaamerate ja pesumasinateni), vaatasid, kui palju oleks võimalik säästa , kui teha ost teisest riigist, ning kui raske on osta interneti kaudu teisest ELi riigist . Kokku tehti ligi 11 000 piiriülest kontrolltehingut. Peamised järeldused olid sellised: Tarbijal on võimalik oluliselt säästa . 27 riigist kolmeteistkümnes ning vähemalt poolte toodete puhul kõigist otsitud toodetest leidsid tarbijad teisest ELi riigist pakkumise, mis oli vähemalt 10% odavam kui parim omamaine pakkumine (sealhulgas kõik kulud, ka tarbija asukohariiki toimetamine). On võimalik saada tooteid, mida kodumaal ei ole saada. 13 ELi riigis ei leidnud ostjad internetis kodumaist pakkumist vähemalt 50% toodete puhul, mida nad otsisid, ent pakkumisi leiti teisest ELi riigist. Enamik tellimusi ei lähe läbi. Keskmiselt 61% tellimusi, mis esitati interneti teel teises ELi riigis, ei läinud läbi, peamiselt seetõttu, et kaupleja keeldus müümast tarbija elukohariiki või ei pakkunud sobivaid võimalusi piiriülese makse tegemiseks. Tõkked e-kaubanduse teel Täna avaldatud teatises esitatakse strateegia, kuidas tulla toime piiriülest internetikaubandust takistavate asjaoludega. Mõned prioriteetsed tegevusvaldkonnad on järgmised: Luua ELi tarbijale lihtne, ühtne õiguste kogum. Tarbijaõiguste direktiivi ettepaneku eesmärk on asendada praegune segadusttekitav õigusnormide paljusus ühe lihtsa, kogu ELi hõlmava õiguste kogumiga, mis pakuks tarbijatele samaväärset kaitset ning samas vähendaks jaemüüjate jaoks nõuete täitmisest tulenevaid kulusid ja pakuks neile õiguslikku selgust. Tugevdada piiriülest jõustamist. ELi juhtimisel toimuv koordineeritud tegevus tarbijaõiguste jõustamiseks (näiteks interneti-„haarangute“ teel) peaks jätkuma, et teha lõpp ebaseaduslikele võtetele ja suurendada tarbijate usaldust piiriülese ostude tegemise vastu. Lihtsustada jaemüüjate suhtes kehtivaid piiriüleseid eeskirju , nt käibemaksu, taaskasutusmaksu, autoriõiguse tasu valdkonnas. Praegu peavad mõned jaemüüjad suhtlema mitme maksuhalduriga, tulema toime erinevate siseriiklike eeskirjadega elektroonikaromude ringlussevõtu kohta, ning võib-olla koguni tasuma sama kauba eest autoriõiguse tasu mitmes riigis. Komisjoni ettepanekutega tahetakse lahendada kaht esimest probleemi. Tasude osas tuleb kiiresti leida praktilised lahendused. Põhjalikum teave: MEMO/09/ 475 Teatise täistekst: http://ec.europa.eu/consumers/strategy/facts_en.htm#E-commerce