IP/09/ 1153 Bryssel 16. heinäkuuta 2009 Komissiolta uusia sääntöjä kaasukriisien ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi Euroopan komissio ehdotti tänään uutta asetusta, jolla parannetaan kaasutoimitusten varmuutta kaasun sisämarkkinoilla. Asetusehdotuksella uudistetaan EU:n nykyistä järjestelmää kaasunsaannin turvaamiseksi varmistamalla, että kaikki jäsenvaltiot ja niiden kaasumarkkinatoimijat ryhtyvät ripeästi toimiin jo hyvissä ajoin etukäteen, jotta mahdollisia kaasutoimituskatkoksia voitaisiin ehkäistä tai ainakin lieventää niiden seurauksia. Sillä luodaan myös jäsenvaltioiden yhteistyömekanismi, jonka avulla ne voivat yhdessä tehokkaasti vastata mahdollisiin suuren mittakaavan kaasukatkoksiin. Komission puheenjohtaja José Manuel Barroso sanoi: "Energiavarmuuden lisääminen tulee olemaan yksi tulevien vuosien tärkeimmistä prioriteeteista. Meidän on toivottava parasta ja tehtävä työtä sen eteen, mutta myös varauduttava pahimpaan. Euroopan on otettava opikseen aiemmista kriiseistä ja varmistettava, että eurooppalaiset eivät enää koskaan jää ilman tarvitsemaansa lämmitysenergiaa. Tämä komission ehdotus velvoittaisi jäsenvaltiot parantamaan kriisivalmiuksiaan ja tekemään yhteistyötä kaasun toimituskatkosten aikana." Energiakomissaari Andris Piebalgs pyysi neuvostoa ja Euroopan parlamenttia hyväksymään ehdotukset mahdollisimman nopeasti. ”Jo jonkin aikaa on ollut selvää, että nykyiset tavat reagoida kaasukriiseihin eivät ole riittäviä. Venäjän ja Ukrainan välinen kaasukiista tammikuussa 2009 vahvisti tämän. Jäsenvaltiot ovat yhtä mieltä siitä, että EU tarvitsee yhteiset normit kaasun toimitusvarmuudelle. Sellaisia siis tänään esitämme", sanoi komissaari Piebalgs. Uuden asetuksen myötä jäsenvaltioiden olisi oltava täysin varautuneita toimituskatkokseen: niiden olisi laadittava selkeät ja toimivat hätäsuunnitelmat, jotka kattavat kaikki asiaan liittyvät tahot ja joissa otetaan kaikilta osin huomioon myös merkittävän häiriön EU:n laajuiset vaikutukset. Suunnitelmien olisi pohjauduttava perusteelliseen riskianalyysiin. Asetuksella luotaisiin myös yhteinen indikaattori, jonka avulla voidaan määritellä vakava kaasuntoimitushäiriö. Indikaattori tunnetaan nimellä ”N-1”, ja se kuvaa tilannetta, jossa merkittävä kaasuinfrastruktuuri tai vastaava (esim. tärkeä putkilinja tai tuotantolaitos) tulee toimintakyvyttömäksi. Asetuksen mukaan jokaisella jäsenvaltiolla olisi oltava toimivaltainen viranomainen, joka vastaisi kaasutoimitusten tilanteen seurannasta ja kaasunsaantiin liittyvien riskien arvioinnista sekä ennaltaehkäisy- ja hätäsuunnitelmien laadinnasta. Asetus myös velvoittaisi jäsenvaltiot tiiviimpään yhteistyöhön kriisitilanteissa, muun muassa entistä vahvemman aseman saavan kaasualan koordinointiryhmän kautta, sekä jakamaan keskenään luotettavaa tietoa kaasun saatavuudesta ja toimituksista. Ehdotetulla asetuksella taattaisiin, että EU:n kuluttajat nauttisivat entistä parempaa suojaa kaasunsaantikatkoksilta. Asetus parantaisi edellytyksiä investoinneille uusiin maiden välisiin kaasuyhteyksiin, uusiin tuontikanaviin ja varastointilaitoksiin sekä mahdollisuuksiin siirtää kaasua putkistoissa myös toiseen suuntaan. Tällaisia investointeja tuetaan myös Euroopan talouden elvytyssuunnitelmassa. Asetus heijastelee kaasualan entistä vahvempia keskinäisiä riippuvuussuhteita eurooppalaisilla kaasun sisämarkkinoilla. Se myös antaa EU:lle hyvät valmiudet puolustaa etujaan nykyistä tuloksellisemmin suhteissa EU:n ulkopuolisiin kaasuntoimittajiin. Asetusehdotus on laadittu tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja kaasuteollisuuden kanssa. Yhteistyötä on tehty esimerkiksi edellä mainitussa kaasualan koordinointiryhmässä. Asetus on vastaus Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja energiaministerien neuvoston nimenomaiseen pyyntöön. Ministerineuvosto pyysi 19. helmikuuta 2009 energiakomissaaria valmistelemaan kiireellisesti lainsäädäntöä, jolla parannettaisiin EU:n kaasualan kriisivalmiuksia ja korvattaisiin vuodelta 2004 peräisin oleva tällä hetkellä sovellettava asiaa koskeva direktiivi. EU on merkittävä kaasun kuluttaja, ja tammikuun 2009 kaasukriisi osoitti, ettei nykyinen järjestelmä riitä ratkaisemaan toimituskatkoksiin liittyviä ongelmia. Kaasun osuus EU:n kaikista energialähteistä on nyt yli neljännes. Yli puolet tästä kaasusta tulee EU:n ulkopuolelta, ja vuoteen 2020 mennessä todennäköisesti yli 80 prosenttia EU:n kaasusta on tuontikaasua. Jotkin jäsenvaltiot ovat jo kokonaan riippuvaisia tuontikaasusta. For more information see this website .