IP/09/642 Briselē, 2009. gada 27. aprīlīBarkas ziņojums: komisāre Danuta Hībnere un Fabricio Barka nāk klajā ar priekšlikumu, kā reformēt ES kohēzijas politikuES reģionālās politikas komisāre Danuta Hībnere un Itālijas Finanšu un ekonomikas ministrijas ģenerāldirektors Fabricio Barka šodien nāk klajā ar “Barkas ziņojumu – reformētas kohēzijas politikas programmu”. Ziņojumā, kuru pieprasīja sagatavot komisāre, ir izklāstīts pamatojums Eiropas kohēzijas politikai un pausti ieteikumi visaptverošai reformai, kuras pamatā ir desmit “pīlāri”. Dr. Barka ir sagatavojis priekšlikumus, kas izstrādāti pilnīgi neatkarīgi no Komisijas, un to sagatavošanā pēc vairākām sanāksmēm, kas notika 2008. gadā, piedalījās eksperti no akadēmiskajām aprindām un pārstāvji no dalībvalstīm. Ziņojums ir viens no elementiem procesā, kas sākās 2007. gadā ar ceturto ziņojumu par ekonomikas un sociālo kohēziju un kurā tika rūpīgi izvērtēta kohēzijas politikas nākotne pēc 2013. gada. Komisāre Hībnere sacīja: “Barkas ziņojums apstiprina kohēzijas politikas galveno nozīmi Eiropas integrācijas procesā. Tajā atzīts, ka visiem reģioniem jāspēj realizēt savs potenciāls ekonomiskās attīstības jomā un ka ieguvējiem no šīs politikas jābūt visiem pilsoņiem neatkarīgi no viņu dzīves vietas. Ziņojumā apstiprināts, ka reformas, ko esam īstenojuši pēdējos gados, ir bijušas pareizas. Turklāt tajā pausti jauni un drosmīgi virzieni, kas paplašinās mūsu perspektīvu par šīs politikas atjaunošanu.” Fabricio Barka uzsvēra: “Ziņojumā pētītie fakti un teorētiskais materiāls liecina, ka Eiropas Savienībai vajadzīga uz ekonomisko un sociālo attīstību vērsta politika, kurā būtu ņemtas vērā dažādo apgabalu konkrētās vajadzības. Tai jābūt tādai, lai tiktu veicinātas iespējas un risināti uzdevumi, ar kuriem saskaras ES pilsoņi un kuri izriet no tirgu apvienošanas. To var panākt ar reformētu kohēzijas politiku, izmantojot labāku metodiku, stingru virzību uz rezultātiem un mūsdienīgu daudzlīmeņu pārvaldību.” Ziņojumā sniegto reformu ieteikumu pamatā ir desmit “pīlāri”. 1: Koncentrēties uz galvenajām prioritātēmDr. Barka iesaka aptuveni 65 % no visa ES finansējuma iedalīt trim vai četrām galvenajām prioritātēm, attiecīgu daļu novirzot dalībvalstīm un reģioniem atkarībā no stratēģijām un vajadzībām. Finansējuma piešķiršanas kritēriji lielā mērā jāsaglabā nemainīgi, t. i., par pamatu jāizmanto IKP uz vienu iedzīvotāju. Vienā vai divās galvenajās prioritātēs jāiekļauj sociālā integrācija, paredzot “uz konkrētiem apgabaliem vērstas sociālās programmas” izstrādi. 2: Jauns stratēģiskais regulējums Jāveicina stratēģiskais dialogs starp Komisiju un dalībvalstīm (vai dažos gadījumos –reģioniem), par pamatu ņemot Eiropas stratēģiskās attīstības regulējumu, izvirzot skaidri paustus principus, rādītājus un mērķus, lai novērtētu paveikto. 3: Jaunas līgumattiecības, īstenošana un ziņošana Komisijai un dalībvalstīm jāizstrādā jauna veida līgumiska vienošanās (Valsts stratēģiskās attīstības nolīgums), kurā galvenā uzmanība jāvērš uz darbību un saistībām, ko iespējams pārbaudīt. 4: Uzlabot galveno prioritāšu pārvaldību Komisijai jāizstrādā “nosacījumu” kopums, kas dalībvalstu iestādēm būtu jāievēro, lai saņemtu finansējumu konkrētām prioritārām jomām, un jānovērtē panākumi mērķu izpildē. 5: Veicināt inovatīvus un elastīgus papildu izdevumus Komisijai jānostiprina “papildinājuma” princips, saskaņā ar kuru dalībvalstis nevis valsts izdevumus aizstāj ar ES izdevumiem, bet gan izveido tiešu saikni ar Stabilitātes un izaugsmes paktu. Lai nodrošinātu pasākumu novatoriskumu un pievienoto vērtību, ir vajadzīga līgumiska apņemšanās. 6: Sekmēt eksperimentus un mobilizēt vietējos dalībniekus Komisijai un dalībvalstīm jāveicina eksperimentēšana un jāpanāk labāks līdzsvars, motivējot vietējos dalībniekus iesaistīties politikas virzienos, un novēršot to, ka politiku “piesavinās” kādas interešu grupas.7: Veicināt mācīšanās procesu kā soli pretim iespējamam ietekmes novērtējumam Rūpīgāk izstrādājot un īstenojot metodes, kas ļautu novērtēt stāvokli, ja pasākumi netiktu veikti, tiks uzlabota izpratne par to, kas kurās jomās darbojas, un tas disciplinējoši iedarbosies uz pasākumu izstrādi. 8: Stiprināt Komisijas kā kompetences centra nozīmiJāattīsta specializētākas zināšanas Komisijā, nodrošinot plašāku sadarbību starp ģenerāldirektorātiem, lai Komisijas nozīmes palielināšanu līdzsvarotu ar tās rīcības brīvību politikā. Lai to panāktu, būtu vajadzīgi ievērojami ieguldījumi cilvēkresursu jomā un pārmaiņas organizācijas struktūrā. 9: Pievērsties finanšu vadībai un kontrolei Jāuzlabo struktūrfondu pārvaldīšanas efektivitāte, pastāvīgi izvērtējot iespējamos vienkāršojumus un novērtējot citus līdzekļus, kā ļautu samazināt izmaksas un atvieglotu slogu Komisijai, dalībvalstīm un līdzekļu saņēmējiem. 10: Augstā politiskā līmenī nostiprināt pārbaužu un līdzsvara sistēmu Nostiprināt pārbaužu un līdzsvara sistēmu Komisijas, Eiropas Parlamenta un Padomes starpā, izveidojot oficiālu Kohēzijas politikas padomi. Veicināt notiekošās diskusijas par kohēzijas politikas saturu, rezultātiem un ietekmi. Pilns ziņojuma teksts, kā arī informatīvie dokumenti ir atrodami šeit: http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm