IP/ 09/1534 Brüssel, 16. oktoober 2009 Euroopa Komisjon kogub seisukohti digitaalkino võimaluste ja probleemide kohta Euroopa Komisjon algatas täna ELi audiovisuaaltööstuse professionaalide avaliku arutelu teemal: kuidas kasutada paremini ära ELi filmisektoris toimuva digitaalrevolutsiooni võimalusi ja leida lahendusi sellega seotud probleemidele. Digitaalkino muudab filmilevi odavamaks ja paindlikumaks ning Euroopa filmid saavad seetõttu rohkem ringelda. Digitaalsele süsteemile üleminek eeldab siiski suuri investeeringuid. Kui me praegu ei arenda välja uusi ärimudeleid ja elujõulisi riiklikke toetuskavasid, peab üks kolmandik Euroopa kinodest digitaalseadmete kõrge hinna tõttu oma uksed sulgema. Kaks kuud kestva arutelu jooksul, mille komisjon täna avas, loodetakse saada kinodelt ja audiovisuaalsektori professionaalidelt, samuti riiklikelt filmiagentuuridelt ja muudelt huvitatud osapooltelt tagasisidet, mille alusel koostada järgmise aasta algul teatis komisjoni digitaalkino käsitleva poliitika kohta. „ Praegu on käimas digitaalrevolutsioon ja Euroopa kino peaks olema selleks ette valmistatud!” sõnas ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. „Traditsioonilise sisu ja digitaaltehnoloogia kokkusobivus muudab otsustavalt filmide tootmist, levi ja vaatamist. Kui me loome protsessi edendamiseks õige raamistiku, võib selle tehnoloogilise arengu toel luua uusi ärivõimalusi, töökohti ja teenuseid tarbijatele. Seetõttu sooviks komisjon arutada kõigi sidusrühmadega, millised on nende kogemused, vajadused ja ootused seoses digitaliseerimisega, mis on Euroopa kino tuleviku jaoks otsustav.” Konkurentsivolinik Neelie Kroes märkis: „Juba ammu oli olemas vajadus korraldada avalik arutelu digitaalkino mõju kohta Euroopas. Vaja läheb märkimisväärseid investeeringuid ning digitaliseerimise toetamisel on oma roll ka riigiabil. Selleks et digitaliseerimisel oleks tagatud filmisektori ettevõtjate ning seejärel ka tarbijate kasu, tuleks hoolikalt selgeks teha selle sektori arengudünaamika.” Filmitegijad kasutavad digitaaltehnoloogiaid üha enam. Uued kaamerad ja formaadid muudavad filmide tootmise lihtsamaks. Muid digitaalseid vahendeid kasutatakse põnevateks eriefektideks ja 3D filmideks. Digitaalfilmi koopia levitamine võib olla kuni kümme korda odavam tavalise 35 mm laiuse filmi levitamisest. Digitaalkino puhul oleks seega lihtsam Euroopa filme maailma vaatajaskonnale näidata. Samas võivad digitaalsete filmide näitamiseks vajalikud seadmed osutuda paljude Euroopa kinode jaoks liiga kalliks. Ligikaudu 31% Euroopa kinodest on ühe ekraaniga kinod ja üksnes 10% kinodest on kobarkinod. Täna algatatud arutelu käigus tahab Euroopa Komisjon selgeks teha, kuidas digitaalkino võib Euroopa filmisektorit ja eelkõige Euroopa 30 000 kinoekraani mõjutada. Oma kogemusi jagama on oodatud ELi filminäitajad, levitajad, riiklikud filmiagentuurid ning avaliku ja erasektori filmiorganisatsioonid. Praegu on digitaalkino alal juhtival kohal Ameerika Ühendriigid. Uutest ameerika filmidest on 90% saadaval digitaalversioonis, samas kui Prantsusmaal, mis on ELi suurim filmitootja, on uuest filmitoodangust digitaalsena saadaval vähem kui pool. Lisaks on Ameerika Ühendriigid arendanud välja VPF ( Virtual Print Fee ) mudeli, mille puhul osa filmilevitajate poolt säästetud rahast jääb kolmandatele osapooltele digitaalvarustuse ostmise rahastamiseks. Euroopas on üksnes 2428 kinoekraani kohandatud digitaalprojektsioonile vastavaks. Üle maailma on 110 000 kinoekraanist umbes 12 000 varustatud digitaalse seadmestikuga. 2012. aastaks loodetakse ümber seadistada ligikaudu 20% kogu maailma kinodest. Liikmesriikide valitsused kavatsevad digitaalkinole üleminekut toetada. Itaalia on juba teatanud oma riiklikust abikavast, mille üle toimub praegu avalik arutelu ( IP/09/1181 ). Teised riigid (sh Prantsusmaa, Saksamaa ja Norra) on oma riiklikku abikava kavandamas või lõpetamas, kuid enamikul kinoteatritel, kus näidatakse Euroopa iseseisvate tootjate filme, nt MEDIA programmi toetatud võrgustiku Europa Cinemas liikmed, ei ole praegu ei avaliku ega erasektori toetust digitaliseerimise korraldamiseks. Lisaks Euroopa filmi ja kino professionaalidele esitatavatele küsimustele avaldas komisjon täna ka digitaalkino analüüsi ja esitas oma vastavasisulist poliitikat (k.a riigiabi küsimused). Analüüsid ja tagasiside, mis saadakse kuni 16. detsembrini toimuva avaliku arutelu tulemusena , võimaldavad komisjonil koostada 2010. aastal teatise „Euroopa kino võimalused ja probleemid digitaalajastul”. Taustteave Avaliku arutelu idee sai alguse eksperdirühmast, mille komisjon asutas 2008. aasta kevadel, et uurida millised võimalikud ohud ähvardavad Euroopa kinode mitmekesisust ja milline oleks vajadus alternatiivsete ärimudelite järele. Euroopasiseselt eraldatakse praeguse MEDIA 2007 programmi raames ajavahemikus 2007–2013 Euroopa audiovisuaaltööstusele 755 miljonit eurot, mille abil saaks pakkuda koolitust Euroopa professionaalidele ning aidata neil arendada, levitada ja reklaamida oma töid kogu Euroopas ( IP/07/169 ). Euroopa audiovisuaaltööstuse toetamiseks on alates 1991. aastast MEDIA programmi pidevalt kohandatud. Programmi on lülitatud viimase aja uued tehnoloogiad nii koolituse kui esitamise osas. MEDIA programmi toetatava koolituse üks suund hõlmab digitaaltehnoloogiaid nii tootmises, levis kui ka esitamises. Algatatud on ka mitmeid katseprojekte. Euroopa filmide digitaalse leviga seotud kulud on juba aastaid olnud abikõlblikud ning koostöös võrgustikuga Europa Cinemas loodi eri toetuskava Euroopa filmide digitaalseks näitamiseks. Avalik arutelu ja taustteavet pakkuv dokument: http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/consultations/index_en.htm Otsus MEDIA 2007 : http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/2007/index_en.htm