IP/09/341 Brüssel, 3. märts 2009EL käivitab meeste ja naiste palgaerinevuse vastase kampaaniaTäna käivitas Euroopa Komisjon üleliidulise kampaania meeste ja naiste palgaerinevuse vastu võitlemiseks. Kogu ELi majanduse piires teenivad naised keskmiselt 17,4% vähem kui mehed. Palkade erinevuse, selle põhjuste ja selle vastu võitlemise viiside teadvustamiseks 8. mail rahvusvahelise naistepäeva raames algatatava kampaania keskmes on lihtne põhimõte: võrdväärse töö eest võrdne tasu. „Meeste ja naiste palkade erinevusel on mitmeid põhjusi ja see nõuab mitmesuguseid lahendusi. Selle probleemiga tegelemine nõuab kõikide tasandite meetmeid ja kõigi asjaosaliste pühendumust, alates tööandjatest ja ametiühingutest kuni riikide võimuorganite ja iga kodanikuni. Meie kampaania selgitab inimestele, miks teenivad naised Euroopas endiselt palju vähem kui mehed ja mida selle vastu ette võtta," ütles ELi võrdsete võimaluste volinik Vladimír Špidla. „Praeguses majanduskliimas on naiste ja meeste võrdõiguslikkus tähtsam kui kunagi varem. Ainult meie kõigi andeid ära kasutades suudame me kriisi ületada," lisas ta. Võrdse töö eest võrdne tasu on üks Euroopa Liidu aluspõhimõtteid. See sisaldub 1957. aasta Rooma lepingus ja juba aastal 1975 võeti vastu selleteemaline direktiiv, millega keelatakse sama või samaväärse töö puhul igasugune vahetegemine naiste ja meeste vahel mis tahes palgaaspektides. Selle tulemusena on „lihtsad ja silmnähtavad“ otsese diskrimineerimise juhud – palgaerinevused juhtudel, kui mees ja naine teevad täpselt sama tööd ning nende töökogemus, oskused ja tulemused on samad – tublisti vähenenud tänu palkade võrdsust käsitlevate Euroopa ja riikliku õigusaktide tulemuslikkusele. Ent miks siis valitseb ELis endiselt sugupoolte vahel 17,4% palgaerinevus? Naiste ja meeste palgaerinevuse all mõistetakse naiste ja meeste keskmise brutotunnipalga vahet enne maksude mahaarvamist majanduses kui tervikus. See peegeldab jätkuvat ning tegelikkuses peamiselt naisi puudutavat diskrimineerimist ja ebavõrdsust tööturul. Näiteks peetakse naiste tööd endiselt sageli vähem väärtuslikuks kui meeste tehtavat tööd ning naised töötavad sageli majandusaladel, kus palgad on keskmiselt madalamad kui aladel, kus domineerivad mehed: näiteks supermarketites teenivad naiskassiirid tavaliselt vähem kui kaupluse meestöötajad. Palgaerinevus vähendab ka naiste eluaegset sissetulekut ja pensioni, põhjustades hilisemas elus vaesust. 65-aastastest ja vanematest naistest on vaesusohus 21%, samas kui meeste puhul on see näitaja 16%. Kampaania eesmärgiks on tõsta teadlikkust palgaerinevusest ja selle kõrvaldamise viisidest. Et jõuda kodanike, tööandjate ja töötajateni, tutvustatakse kampaania käigus head tava, mida on palgaerinevuste kohta kogutud tervest Euroopast, ning jagatakse Euroopa ja riigi tasandil tööandjatele ja ametiühingutele kampaaniaga seotud töövahendeid. Kampaania juurde kuulub ka veebileht, reklaam Euroopa ajakirjanduses ja plakatikampaania. Kampaania on jätkuks komisjoni 2007. aasta poliitika-alasele teatisele palgaerinevuse kohta, milles analüüsiti erinevuse põhjusi ja määrati kindlaks ELi tasandi tegevussuunad. Teatises rõhutati, et on vaja tõsta teadlikkust palkade erinevusest ja võimalikest vastumeetmetest, mis eeldavad tegutsemist kõikidel tasanditel, kõikide huvirühmade kaasamist ja keskendumist kõikidele seda soodustavatele teguritele. Võrdõiguslikkuse aastaaruanne 2009. aasta aruanne naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, mida Euroopa Komisjon samuti täna tutvustas, kinnitab, et vaatamata mõningastele edusammudele soolise võrdõiguslikkuse osas on mitmes valdkonnas endiselt märkimisväärseid puudujääke. Kuigi naiste tööhõive on viimaste aastate jooksul pidevalt kasvanud (praeguseks naiste puhul 58,3%, meestel aga 72,5%), töötavad naised endiselt sagedamini osalise tööajaga kui mehed (naised 31,2%, mehed 7,7%) ja on ülekaalus majandusharudes, kus palgad on madalamad (rohkem kui 40% naistest töötab tervishoius, hariduses ja avalikus halduses, s.o kaks korda rohkem kui mehi). Samas on naiste osakaal hiljuti ülikooli lõpetanute hulgas 59%. Naised ja mehed otsustustasandil Samal ajal kinnitab komisjoni jaoks koostatud uus eksperdiaruanne, et naised on tugevasti alaesindatud majanduslike otsuste tegemises ja Euroopa poliitikas. Kõigi 27 ELi liikmesriigi keskpankade juhid on mehed. Veel vähem on naisi kõrgetel ametikohtadel suurettevõtetes – peaaegu 90 % juhtivate ettevõtete (iga riigi aktsiaturu suurimad ja likviidseimad ettevõtted) nõukogu liikmetest on mehed. See suhtarv ei ole viimastel aastatel eriti paranenud. Naisliikmete osakaal riikide parlamentides (ühekojalistes või alamkojas) on viimase aastakümne jooksul tõusnud ligikaudu poole võrra: 1997. aasta 16 protsendilt 24 protsendile 2008. aastal. Euroopa Parlamendis on naiste osakaal sellest tasemest napilt kõrgem (31%). Keskmiselt on riikide valitsustes meesministreid umbes kolm korda rohkem kui naisministreid (25% naisi, 75% mehi). MEMO/09/91 Lisateave: Palgaerinevuste kampaania veebisait: http://ec.europa.eu/equalpay 2009. aasta aruanne meeste ja naiste võrdõiguslikkuse kohta: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=418&langId=en Brošüür “Women in European Politics - time for action”: http://ec.europa.eu/employment_social/publications/booklets/equality/pdf/ke8109543_en.pdfVideouudislõigud soolistest palgaerinevustest ning naistest ja meestest otsustustasandil http://www.tvlink.org