IP/09/615 Bruxelles, 22 aprilie 2009Procesul de la Bologna – reforma universităților în următorul deceniuLa 28 și 29 aprilie, miniștrii responsabili pentru învățământul superior din 46 de țări europene se vor întâlni la Leuven și Louvain-la-Neuve, Belgia, pentru a evalua realizările Procesului de la Bologna, pentru a stabili o nouă agendă și pentru a se pune de acord asupra priorităților Spațiului european al învățământului superior pentru următorul deceniu, până în 2020. Reflectând interesul masiv din partea țărilor din afara Europei asupra reformelor întreprinse în Spațiul european al învățământului superior, pentru prima dată un „Forum politic Bologna” va cuprinde cele 46 de țări care participă la proces și 20 de țări din afara Europei[1]. Procesul de la Bologna s-a extins de la 29 de țări în 1999 la 46 astăzi[2] – este o poveste europeană de succes. Recentul raport de evaluare a procesului de la Bologna, care urmează a fi prezentat miniștrilor la Leuven și Louvain-la-Neuve, concluzionează că s-au înregistrat progrese importante dar inegale, într-o oarecare măsură, în punerea în aplicare a reformelor de la Bologna. Ultimul raport al Comisiei în sprijinul procesului confirmă această concluzie pozitivă și arată că s-au înregistrat progrese substanțiale, inclusiv în ceea ce privește reformele structurale. În acest moment, ar trebui să se insiste pe modernizarea politicilor naționale și pe punerea concretă în aplicare a reformelor instituțiilor europene de învățământ superior. Principalele reforme ale procesului de la Bologna se concentrează asupra următoarelor aspecte:structura studiilor superioare în trei cicluri (licență, masterat, doctorat), asigurarea calității în învățământul superior și recunoașterea calificărilor și a perioadelor de studii. Împreună, aceste eforturi de reformă au deschis noi posibilități pentru universități și studenți. Lansarea, anul trecut, a Registrului european de garantare a calității învățământului superior contribuie la ameliorarea vizibilității învățământului superior european și la creșterea încrederii în instituții și programe în Europa și pe mapamond. În comentariile sale privind viitoarea reuniune, Comisarul european pentru educație, formare profesională, cultură și tineret, Ján Figel’, a afirmat: „Procesul de la Bologna a dus la o mai mare compatibilitate și comparabilitate a sistemelor de învățământ superior. Printre altele, a făcut ca Europa să devină o destinație mai atractivă pentru studenții de pe alte continente. Mai este, încă, de lucru pentru îndeplinirea obiectivelor stabilite în 1999, dar trebuie să mergem mai departe fără să ne oprim pentru a face față unor noi provocări, mai ales în condițiile crizei economice actuale. Învățământul superior are un rol cheie în susținerea refacerii economice durabile și în stimularea inovării. Universitățile trebuie să se modernizeze, iar recunoașterea pe scară largă a acestei necesități de către guvernele europene, dar și de către cele din întreaga lume, oferă Procesului de la Bologna sprijinul vital de care are nevoie pentru a avea succes.” Un recent sondaj Eurobarometru printre studenții din învățământul superior arată că aceștia doresc un acces mai larg la învățământ superior și că universitățile ar trebui să deschidă canale de colaborare cu domeniul profesional și cu învățământul de-a lungul vieții. De exemplu, un procent copleșitor de 97% dintre studenți cred că este important să li se ofere studenților cunoștințele și aptitudinile de care au nevoie pentru a avea succes pe piața locurilor de muncă. O largă majoritate (87%) a fost de acord, de asemenea, că este important ca instituțiile de învățământ superior să susțină inovarea și o gândire antreprenorială în rândul studenților și a personalului și că ar trebui să existe posibilitatea de efectuare de stagii de muncă în întreprinderi particulare ca parte a unui program de studiu. Mai mulți studenți vor să studieze în străinătate și sunt majoritari cei care doresc mai multe informații în legătură cu calitatea instituțiilor de învățământ superior pentru a face alegeri informate în ceea ce privește studiile. Comisia Europeană colaborează cu statele membre și cu sectorul învățământului superior pentru a contribui la punerea în aplicare a agendei de modernizare a universităților în cadrul Strategiei de la Lisabona pentru creștere și locuri de muncă. Se oferă sprijin prin Programul de învățare de-a lungul vieții (acțiunile Erasmus), prin cel de-al șaptelea program-cadru al UE pentru cercetare și prin Programul pentru competitivitate și inovare, precum și prin fondurile structurale și împrumuturi acordate de Banca Europeană de Investiții (BEI). Comisia susține, de asemenea, reforme ale învățământului superior în restul lumii, în mod concret, prin intermediul politicilor și programelor sale externe; de exemplu, sprijinul pentru țările vecine ale UE se acordă prin intermediul programului Tempus. Relațiile cu alte țări partenere se susțin printr-o serie de programe de cooperare bilaterale și multilaterale: UE–SUA/Canada, EDULINK, ALFA pentru America Latină și noul program Nyerere pentru Africa. În sfârșit, există, de asemenea, programul Erasmus Mundus prin care se oferă burse pentru studenții din toată lumea pentru a studia în cadrul programelor integrate de masterat în diferite țări europene. Noua fază a programului include și studii de doctorat. Cooperarea cu instituțiile din afara Europei se asigură, de asemenea, în cadrul sprijinului Comisiei pentru activitățile de cercetare ale instituțiilor de învățământ superior prin intermediul celui de-al șaptelea program-cadru al UE pentru cercetare. Acțiunile Marie Curie oferă cercetătorilor individuali posibilitatea de a face parte dintr-o echipă de cercetare dintr-o altă țară. Pentru mai multe informații: Comisia Europeană: MEMO/09/170 [Întrebări frecvente cu privire la procesul de la Bologna], 22 aprilie 2009 Comisia Europeană: MEMO/09/172 [raportul Eurydice], 22 aprilie 2009 Comisia Europeană: MEMO/09/171 [Eurobarometru], 22 aprilie 2009 Comisia Europeană: Învăţământ superior Comisia Europeană: Învăţământ superior: BolognaSite-ul web oficial al Procesului de la Bologna Conferinţa ministerială privind Procesul de la Bologna, Louvain-la-Neuve şi Leuven, 28-29 aprilie 2009 [1]Au fost invitate următoarele țări: Maroc, Tunisia, Egipt, Etiopia, Senegal, Tanzania, Africa de Sud, Israel, Iordania, Kazahstan, Kârgâzstan, India, China, Japonia, Vietnam, Australia, Noua Zeelandă, Brazilia, Mexic, Statele Unite și Canada.[2] Albania, Andorra, Armenia, Austria, Azerbaidjan, Belgia, Bosnia și Herțegovina, Bulgaria, Croația, Cipru, Danemarca, Elveția, Estonia, Federația Rusă, Finlanda, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Franța, Georgia, Germania, Grecia, Islanda, Irlanda, Italia, Letonia, Liechtenstein, Lituania, Luxemburg, Malta, Moldova, Muntenegru, Norvegia, Polonia, Portugalia, Regatul Unit, Republica Cehă, Republica Slovacă, România, Serbia, Sfântul Scaun, Slovenia, Spania, Suedia, Turcia, Țările de Jos, Ucraina, Ungaria.