IP/09/1498 Brüsszel, 2009. október 9 Az IKT-ágazat vállaljon vezető szerepet az éghajlat-változási és az energiapolitikai célok teljesítésében – mondja az Európai Bizottság Az Európai Bizottság ma felkérte az európai információs és kommunikációs technológ iai (IKT) ágazatot, hogy 2011-ig vázolja fel azokat a gyakorlati lépéseket, amelyek révén 2015-ig a mainál 20%-kal hatékonyabbá fogja tenni energiafelhasználását. Az IKT körébe tartozó készülékek és szolgáltatások egymaguk az EU-ban elfogyasztott villamos energia 8%-át használják el, és 2%-kal járulnak hozzá a szén-dioxid-kibocsátáshoz. Az IKT-t kellő körültekintéssel alkalmazva azonban más energiaéhes ágazatok is csökkenthetik energiaigényüket: ilyen célterület lehet az épületüzemeltetés, a közlekedés és a logisztika, melyek ily módon 2020-ig szén-dioxid-kibocsátásuk 15%-át is megtakaríthatják. A Bizottság azt ajánlja az IKT-ágazatnak, hogy 2011-ig tűzzön merész energiahatékonysági célokat maga elé, az EU tagállamait pedig arra kéri, hogy 2010-ig fogadják el az intelligens fogyasztásmérés közös műszaki leírását. „ Az innovatív IKT-megoldások okosabb felhasználása segítheti a kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósítása kapcsán kitűzött céljaink teljesítését. Az IKT-ágazat megmutathatja, merre vezet az út a fenntarthatóbb, környezetbarátabb gazdasági növekedés felé, és fellendítheti a környezetkímélő munkahelyteremtést Európában – mondta Viviane Reding, az információs társadalomért és a médiaügyért felelős EU-biztos. – Az energiahatékony technológiák területén nemcsak azért érdemes az élre törni, mert ez a legjobb módja a szén-dioxid-kibocsátás fenntartható visszafogásának, hanem azért is, mert a bennük rejlő ökológiai potenciál új üzleti lehetőségeket nyithat meg az európai IKT-vállalkozások előtt. " A Bizottság ma elfogadott ajánlása szerint az IKT-ágazatnak meghatározó szerepet kell vállalnia az energiahatékony, kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérésben. A Bizottság arra szólítja fel az IKT-ágazatot, hogy 2010-ig alakítson ki közös módszertant az energiafogyasztás és a szén-dioxid-kibocsátás mérésére. Az így előálló megbízhatóbb adatok nagyra törő energiahatékonysági és szén-dioxid-kibocsátási célok kitűzését tehetik lehetővé az ágazat számára. Ezeket a célokat 2011-ig kell meghatározni oly módon, hogy az EU-szinten 2020-ra kitűzött általános célok az ágazatban már 2015-re teljesüljenek. Az EU tagállamainak és az IKT-ágazatnak címzett bizottsági ajánlás egyrészt a köz- és a magánszektor közös kezdeményezéseinek bátorításával (a Bizottság nemrégiben két ilyen partnerséget is útjára indított, az egyiket az energiahatékony ép ületek, a másikat a környezetkímélő gépjárművek területén – IP/09/1116 ), másrészt az IKT-ágazat és meghatározott stratégiai ágazatok közötti partnerségek kialakításával törekszik az energiahatékonyság területén még meglévő kihasználatlan lehetőségek megragadására. A dokumentum az építőipart, az épületfenntartást, a közlekedést és a logisztikát jelöli meg olyan területként, ahol az IKT felhasználása még hatalmas lehetőségeket kínál az energiahatékonyság javítására. A Bizottság arra is kéri az EU-tagállamokat, hogy IKT-alapú megoldások alkalmazásával fokozzák energiahatékonyságukat. Az intelligens energiahálózatok és az intelligens mérőrendszerek javíthatják az energia előállításának hatékonyságát és irányíthatóságát, valamint az energia elosztását és fogyasztását. Az egyes országoknak 2010 végéig kell egyetértésre jutniuk az intelligens fogyasztásmérés közös műszaki leírásában, ami lehetővé teszi, hogy a fogyasztók tájékozottabban dönthessenek energiafogyasztási szokásaikról. Ha például a fogyasztó otthon intelligens fogyasztásmérő rendszert alkalmaz, azzal akár 10%-kal is mérsékelheti energiafogyasztását. Legkésőbb 2012 végéig meg kell egyezni arról az időkeretről, amelyhez igazodva az európai háztartásokban kiépülhet az intelligens fogyasztásmérés. A Bizottság által ma elfogadott dokumentum szerint az IKT-ban rejlő ökológiai potenciál másik kiváló példája, hogy Európa minden évben 2 2 millió tonna szén-dioxid-kibocsátást elkerülhetne azzal, ha a kontinensen zajló üzleti célú utazások csupán 20%-a helyett videokonferenciákat szerveznének. A dokumentum arra is felhívja a figyelmet, hogy az interneten hozzáférhető közszolgáltatások és nyilvános alkalmazások igénybevételének általánosabbá válását megkönnyítő széles sávú hálózatok kiépítése 2020-ig világviszonylatban 1–2%-os energiamegtakarítást eredményezhetne. A ma elfogadott ajánlás arra biztatja az EU-tagállamok országos, regionális és helyi szintű közszerveit, hogy az energiarendszerek szimulációja és modellezése területén – főként pedig az építőiparban, az épületfenntartásban, a közlekedésben és a logisztikában dolgozó szakemberek képzésében – jobban használják ki az IKT nyújtotta lehetőségeket. Az energiahatékonyabb technológiák elterjedtebbé tételének másik módja a közbeszerzési programok megfelelő átalakítása lehet. A Bizottság ajánlása egy 2009. szeptemberi nyilvános felmérés eredményeiből indul ki, melynek során a megkérdezettek megerősítették, hogy az IKT-ágazatnak összehangoltan kell fellépnie energetikai és környezeti jellemzőinek javítása érdekében, mint ahogy azt is, hogy a kitűzött célok eléréséhez mennyire fontos közös vállalásokat tenni. Előzmények 2007. január 10-én a Bizottság energiaügyi és éghajlat-változási kezdeményezéscsomagot fogadott el, amelyet az Európai Parlament, illetve az Európai Tanács 2007. márciusi ülésszakán részt vevő európai uniós vezetők egyaránt megerősítettek, és amelyben célul tűzte ki, hogy 2020-ig az elsődleges energiafogyasztásban és az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásában az 1990. évi szinthez képest 20%-os csökkenést kell elérni, miközben a megújuló energiaforrásból előállított energia részarányának 20%-ra kell növekednie ( IP/07/29 ). 2008. május 13-án a Bizottság bejelentette, hogy törekvéseiben fontos szerepet szán az IKT-ágazatnak, amely a gazdaság teljes egészében hozzájárulhat az energiahatékonyság javításához ( IP/08/733 ). Az Európai Unió 2008 decemberében ismét hangoztatta, hogy elkötelezte magát e célok teljesítése mellett, és külön kiemelte az energiahatékonyság javításának fontosságát ( IP/08/1998 ). A Bizottság 2009 márciusában közleményt fogadott el az IKT-nak az energiahatékony és kis szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttérés elősegítése érdekében történő alkalmazásáról, amelyben rámutatott, hogy az IKT az egyik legfontosabb tényező, amely széles körben elősegítheti a szén-dioxid-kibocsátás mérséklődését ( IP/09/393 ). Viviane Reding biztos az IKT-ban rejlő hatalmas „zöld” potenciálra már a digitális Európáról szóló beszédében felhívta a figyelmet: „ Szilárdan hiszem, hogy a digitális Európa nem engedheti meg magának, hogy parlagon hagyja ökológiai potenciálját, amely pedig új üzleti lehetőségeket nyithat meg az európai IKT-vállalkozások előtt. ” A ma elfogadott ajánlás a következő internetcímen olvasható: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sustainable_growth/energy_efficiency/ Annex Greenhouse gas emissions in CO 2 equivalents (excluding carbon sinks) compared with Kyoto Protocol targets for 2008–12 MEMBER STATE 1990 Kyoto Protocol base year 1) 2007 Change 2006–2007 Change 2006–2007 Change 1990-2007 Change base year–2007 Targets 2008–12 under Kyoto Protocol and "EU burden sharing" (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (%) (%) (%) (%) Austria 79,0 79,0 88,0 -3,6 -3,9% 11,3% 11,3% -13,0% Belgium 143,2 145,7 131,3 -5,3 -3,9% -8,3% -9,9% -7,5% Denmark 69,1 69,3 66,6 -4,4 -6,2% -3,5% -3,9% -21,0% Finland 70,9 71,0 78,3 -1,6 -2,0% 10,6% 10,3% 0,0% France 562,6 563,9 531,1 -10,6 -2,0% -5,6% -5,8% 0,0% Germany 1215,2 1232,4 956,1 -23,9 -2,4% -21,3% -22,4% -21,0% Greece 105,6 107,0 131,9 3,8 2,9% 24,9% 23,2% 25,0% Ireland 55,4 55,6 69,2 -0,5 -0,7% 25,0% 24,5% 13,0% Italy 516,3 516,9 552,8 -10,2 -1,8% 7,1% 6,9% -6,5% Luxembourg 13,1 13,2 12,9 -0,39 -2,9% -1,6% -1,9% -28,0% Netherlands 212,0 213,0 207,5 -1,0 -0,5% -2,1% -2,6% -6,0% Portugal 59,3 60,1 81,8 -2,9 -3,4% 38,1% 36,1% 27,0% Spain 288,1 289,8 442,3 9,3 2,1% 53,5% 52,6% 15,0% Sweden 71,9 72,2 65,4 -1,5 -2,2% -9,1% -9,3% 4,0% United Kingdom 771,1 776,3 636,7 -11,2 -1,7% -17,4% -18,0% -12,5% EU-15 4232,9 4265,5 4052,0 -64,0 -1,6% -4,3% -5,0% -8,0% Bulgaria 117,7 132,6 75,5 4,2 5,9% -35,8% -43,0% -8,0% Cyprus 5,5 5,5 10,1 0,2 1,6% 85,3% Not applicable Not applicable Czech Republic 194,7 194,2 150,8 1,7 1,2% -22,5% -22,4% -8,0% Estonia 41,9 42,6 22,0 2,8 14,8% -47,5% -48,3% -8,0% Hungary 99,2 115,4 75,9 -2,9 -3,7% -23,5% -34,2% -6,0% Latvia 26,7 25,9 12,1 0,4 3,5% -54,7% -53,4% -8,0% Lithuania 49,1 49,4 24,7 1,9 8,1% -49,6% -49,9% -8,0% Malta 2,0 2,0 3,0 0,07 2,3% 45,7% Not applicable Not applicable Poland 459,5 563,4 398,9 -0,4 -0,1% -13,2% -29,2% -6,0% Romania 243,0 278,2 152,3 -1,6 -1,0% -37,3% -45,3% -8,0% Slovakia 73,3 72,1 47,0 -2,0 -4,1% -35,9% -34,8% -8,0% Slovenia 18,6 20,4 20,7 0,2 0,7% 11,6% 1,8% -8,0% EU-27 5564,0 5759,8 5045,1 -59,4 -1,2% -9,3% -12.5% Not applicable Source: European Environment Agency Voluntary ICT Sector commitments to targets and deadlines for CO 2 and Greenhouse Gas emissions (GHG), and energy efficiency/consumption Companies Target reduction % Baseline * Target date Comment Alcatel–Lucent 10 2007 2010 CO 2 emissions of facilities Advanced Micro Devices Inc 33 2006 2012 GHG emissions per manufacturing index Bell Canada 15 Not given 2012 GHG emissions British Tele- Communications Plc 80 1996 2020 CO 2 emissions per unit of contribution to GDP Cisco Systems 25 2007 2012 GHG emissions Dell Additional 15 Not given 2012 Operational carbon intensity Deutsche Telekom AG 20 2006 2020 CO 2 emissions Ericsson 15 - 20 2006 2008 Energy efficiency France Telecom 20 2006 2020 CO 2 emissions Hewlett-Packard 16 - 40 2005 2010-2011 Energy consumption and GHG emissions for operations and products IBM 7 2005 2012 GHG emissions Intel 20 30 2007 2004 2012 2010 Carbon footprint GHG emissions per production unit Motorola 6 2000 2010 CO 2 emissions Nokia 6 2006 2012 Energy consumption of offices and sites Nokia Siemens Networks 20 - 49 2007 2009-2010 Energy consumption of products Sun Microsystems Inc. 20 2007 2015 GHG emissions Telecom Italia 30 % increase 2007 2008 Eco-efficiency indicator Vodafone Plc 50 2006/2007 2020 CO 2 emissions European Union (all sectors) 20 20 1990 Projected energy use in 2020 2020 2020 CO 2 emissions Energy savings/ efficiency * The baseline is the year in relation to which the reduction/improvement target is set. Source : SMART 2020: 'Enabling the low carbon economy in the information age' (company commitments), Appendix 4, p.75 A report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI), GeSI [www.gesi.org] is an international strategic partnership of ICT companies and industry associations and EPA Climate Change Leaders Partnership website: http://www.epa.gov/climateleaders/partners/index.html