IP/09/702 Strasbourg, 2009. május 5 Fogyasztói jogok: a Bizottság fel szeretné számolni az internetes fogyasztás korlátait Az Európai Bizottság ma útjára indította az eYouGuide elnevezésű új online eszközt, amely gyakorlati tanácsokat ad arról, hogy az uniós szabályozás szerint milyen „digitális jogok” illetik meg a fogyasztókat. Az Európai Parlament 2007-es felkérése nyomán készült útmutató olyan, a fogyasztókat érintő kérdésekre tér ki, mint a széles sávú szolgáltatóval szembeni jogok, az internetes vásárlás, a zeneletöltés, valamint az interneten továbbított és a közösségépítő honlapokon megjelenő személyes adatok védelme. Noha az uniós háztartások 48,5%-a rendelkezik széles sávú internetkapcsolattal, egy nemrégiben készült Eurobarométer-felmérés szerint a bizalom hiánya sok fogyasztót még mindig visszatart az internetes ügyletektől. Az uniós internethasználóknak mindössze 12%-a érzi biztonságosnak az internetes ügyleteket, míg 39%-uknak komoly biztonsági kételyei vannak, 42%-uk pedig tartózkodik az on-line pénzügyletektől. Az Európai Unióban az internethasználók 65%-a nem tudja, honnan kaphat tájékoztatást és tanácsot az Európai Unió belső határain átnyúló vásárláshoz. A fogyasztók harmada gondol arra, hogy más országban vásároljon, mert ott olcsóbb vagy jobb az áru, ám végül ezt csak 7%-uk teszi meg. A fogyasztók jogairól adott egyértelmű tájékoztatás meg fogja növelni a bizalmat, és hozzá fog segíteni a 106 milliárd euró bevételt jelentő egységes európai online piacban rejlő gazdasági lehetőségek teljes kiaknázásához. „A fogyasztók online jogainak az Európai Unióban nem szabad attól függeniük, hogy az adott céget vagy honlapot honnan működtetik. Nem engedhetjük többé, hogy online könyvvásárláskor vagy zeneletöltéskor az európai fogyasztók életét megnehezítsék az országhatárok – mondta Viviane Reding, az Európai Unió információs társadalmi és médiaügyi biztosa. – A már elért eredményeken túlmenően gondoskodnunk kell az internetes fogyasztók és vállalkozások egységes piacának meglétéről.” „Ha internetes vásárlásra és a digitális távközlésben rejlő lehetőségek kihasználására szeretnénk bírni a fogyasztókat, meg kell győznünk őket arról, hogy jogaik védelmet élveznek. Ez azt jelenti, hogy ugyanolyan színvonalas és áttekinthető fogyasztói jogokat kell kialakítani, mint a bevásárlóutcákban, és ezeknek a jogoknak érvényt is kell szerezni. Az internet végtelen távlatokat nyit meg a fogyasztók előtt, csak bizalmat kell keltenünk az emberekben, hogy nyugodt lélekkel vásárolgathassanak” , mondta Meglena Kuneva uniós fogyasztóügyi biztos. Iránymutatás a fogyasztói jogok mai állásáról Az eYouGuide elmagyarázza, hogy konkrétan melyek azok a jogok, amelyek – hála 25 évnyi uniós fogyasztóvédelmi szabályozásnak – megilletik az interneten böngésző vagy vásároló európai fogyasztót. Az európai fogyasztó internetes jogai: - vásárlás előtt egyértelmű tájékoztatást kell kapnia az árakról és a feltételekről, - rendelkezhet személyes adatainak kezeléséről, - az árut a vásárlástól számítva 30 napon belül le kell neki szállítani, - legalább 7 munkanapos megfontolási időt kell kapnia, hogy ezalatt meggondolhassa magát, - a megvásárolt áruhoz legalább kétéves jótállásnak kell járnia, - a fogyasztónak védelmet kell élveznie a csalárd kereskedőkkel, valamint a tisztességtelen szerződési feltételekkel és üzleti magatartással szemben. A fogyasztók biztosra vehetik, hogy ezek a jogok minden .eu-ra végződő című honlapon érvényesülnek. A .com-ra vagy .net-re végződő című honlapokkal ellentétben a .eu-ra (vagyis a 2006-ban bevezetett, azóta már 3 millió honlapot számláló uniós felső szintű doménnévre IP/09/536 ) végződő című honlapokat a 27 EU-tagállam valamelyikében letelepedett személynek vagy cégnek kell bejegyeztetnie, és az uniós szabályozás vonatkozik rájuk. A jövő fogyasztói jogainak „digitális ütemterve” Viviane Reding és Meglena Kuneva a mai napon rámutatott az uniós szabályozás azon hiányosságaira is, amelyek orvoslásával további lépések tehetők a fogyasztók bizalmának megnyerése és a cégek egységes piaca felé. „Közös ütemtervében” a két biztos nyolc, uniós cselekvésre alkalmas kiemelt területet jelölt ki: 1. Minden uniós tagállamban és szomszédos országban egyformán hathatós polgári jogi és büntetőjogi szankciókkal való fellépés a levélszemét ellen. Az uniós jog már 2003 óta tiltja a kéretlen elektronikus levelek küldését, az európaiaknak mégis 65%-a arról panaszkodik, hogy „túl sok a levélszemét”. Világviszonylatban a kéretlen levelek 19,8%-a az Egyesült Államokból, 9,9%-a pedig Kínából érkezik, 23,4%-uk azonban Európából, s ebből a szempontból az első 12 között szerepel Olaszország (3%), Spanyolország (2,9%), az Egyesült Királyság (2,7%) és Németország (2,4%). Ehhez jönnek még az Unió szomszédai: Törökország (4,4%) és Oroszország (6,4%). 2. Annak biztosítása, hogy a fogyasztók szempontjából mindegy legyen, melyik EU-tagállamból származik a digitális tartalom (zene, játék, film, könyv): ehhez elő kell készíteni a terepet az online tartalom felhasználásának több területre szóló engedélyezési rendszeréhez. 3. Annak nyilvánvalóvá tétele, hogy a fogyasztók mit tehetnek és mit nem tehetnek meg a jogvédett zeneszámokkal, videókkal és filmekkel, véget vetve a „magáncélú másolatkészítésre” vonatkozó szabályozás áttekinthetetlenségének. 4. A fogyasztóvédelmi szabályok kiterjesztése az olyan termékek felhasználási szerződéseire, mint a letöltött vírusvédő szoftverek, játékok és más engedélyköteles tartalmak. A fogyasztók alapvető jogainak ugyanazoknak kell lenniük a felhasználási szerződések esetében, mint áruvásárláskor: ezek közé tartozik a működő termékhez és a tisztességes üzleti feltételekhez való jog. 5. Annak biztosítása, hogy az online ajánlatokhoz kapcsolódó magánélet-védelmi szabályzatot megfelelően közzétegyék, és hogy az abban foglalt szerződési feltételek tisztességesek legyenek. 6. Az elektronikus hozzáférhetőségre vonatkozó, egyelőre még töredékes és hiányos szabályok továbbfejlesztése, hogy a fogyatékosok (ők alkotják az uniós lakosság 15%-át) könnyebben böngészhessenek az interneten és vehessenek igénybe elektronikus fizetési és egyéb online szolgáltatásokat. 7. Az online fizetés iránti bizalmat fokozó megoldásoknak, köztük az olyan, már bevált eljárásoknak a feltérképezése, mint a hitelkártya-visszaterhelési rendszerek: ezek lehetővé teszik, hogy a vásárló végső esetben érvénytelenítse a visszaélést elkövető kereskedő javára történt kifizetést. 8. A legjobb gyakorlati megoldásokkal összhangban működő kiskereskedelmi honlapok bizalmi címkézésére alkalmas európai rendszer kialakítása a gazdasági szereplőkkel és a fogyasztóvédelmi szervezetekkel közösen. További információ Az eYouGuide honlapja: http://ec.europa.eu/eyouguide (elérhető május 5-én 16.00-tól) Az Európai Parlament 2007. június 21-i állásfoglalása a digitális környezet iránti fogyasztói bizalomról: http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P6-TA-2007-0287+0+DOC+XML+V0//HU Az információs társadalom iránti fogyasztói bizalomra vonatkozó új Eurobarométer-felmérés itt érhető el: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/strategy/activities/index_en.htm Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED