IP/09/1431 Brüssel, 7. oktoober 2009 Investeerime tulevikku: komisjon kutsub üles eraldama veel 50 miljardit eurot vähese süsihappegaasiheitega tehnoloogia arendamiseks Euroopa Komisjon tegi riigiasutustele ning äri- ja teadusringkondadele ettepaneku töötada 2020. aastaks ühiste jõududega välja tehnoloogia, mis aitaks ohjata kliimamuutust, kindlustada ELi varustatust energiaga ja tagada majanduse konkurentsivõime. Komisjoni ettepanekus „Investeeringud vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogia väljatöötamisse ” esitatud hinnangu kohaselt on järgmise 10 aasta jooksul vaja energiatehnoloogia uuringutesse täiendavalt investeerida 50 miljardit eurot. See tähendab Euroopa Liidule igal aastal 3 miljardi asemel 8 miljardi euro suurust väljaminekut ehk investeeringute peaaegu kolmekordset kasvu. See on suur samm edasi Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava (SET-Plan) rakendamisel, mis on ELi energia- ja kliimapoliitika tehnoloogiavaldkonna alussambaks. Ettepanekus on kaalutud rahastamist nii avaliku sektori, seejuures nii riigi kui ka ELi tasemel, kui ka erasektori vahenditest. Nende koordineeritud kasutamine aitab toetada selle kiiresti kasvava tööstussektori arengut ja luua töökohti. ELi teadusvolinik Janez Potočnik märkis: „Keskkonnasõbraliku tehnoloogia uuringutele eraldatavate vahendite suurendamine ja tõhustamine on möödapääsmatu, kui Euroopa tahab asuda Kopenhaageni kokkuleppe teele ja liikuda seal edasi väiksemate kuludega. Praeguste hinnangute järgi võiks energiatehnoloogia strateegilisest kavast saada komisjoni arvates hüppelaud üleminekuks vähese süsihappegaasiheitega majandusele. Aga see on võimalik üksnes juhul, kui avaliku ja erasektori ressursid ühendatakse. Aruka tehnoloogia loomisega seotud teadusuuringute parem rahastamine täna loob võimalused uueks kasvuks, majanduse „rohelisemaks ” muutmiseks ja ELi konkurentsivõime tagamiseks siis, kui kriis on möödas. ” Energeetikavolinik Andris Piebalgs ütles: „Eelmised tööstusrevolutsioonid on näidanud, et õiged valikud tehnoloogia valdkonnas võivad muuta meie elu paremaks. Täna on meil ainulaadne võimalus asendada saasterikastel, raskesti kättesaadavatel ja ebakindlatel fossiilkütustel põhinev energeetikamudel puhta, säästva ja vähem sõltuva energeetikaga. Kõik oleneb sellest, millise tehnoloogia valime. ” „Keskkonnasõbralike ja taastuvate energiaallikate kasutuselevõtuks vajalikke investeeringuid on võimalik teha üksnes väga erinevate rahastamisvahendite ühitamisega. Komisjon ja Euroopa Investeerimispank on juba märkimisväärselt suurendanud sellise sihtotstarbega rahastamist. Sellele vaatamata tuleb kaasata suuremal hulgal avaliku ja erasektori vahendeid. Meie ettepanek on tugevdada riskijagamisrahastut, toetada riskikapitali ning arendada edasi investeerimisfondi „Marguerite ” ja teisi fonde,” lisas majandus- ja rahaküsimuste volinik Joaquin Almunia. Peamised rahastamist vajavad tehnoloogialahendused ja meetmed Komisjon on koos ettevõtjate ja teadusringkondade esindajatega koostanud tehnoloogia teekaardid, milles on esile toodud peamised olulist ELi tasandi potentsiaali omavad vähese süsinikdioksiidiheitega tehnoloogialahendused kuues valdkonnas: tuuleenergeetika, päikeseenergeetika, elektrivõrgud, bioenergeetika, süsinikdioksiidi kogumine ja säilitamine ning säästev tuumalõhustumise tehnoloogia. Lisarahadega kaetaks alus- ja rakendusuuringute, näidisprojektide ja algse turundamisega kaasnevad kulusid, välja arvatud kasutuselevõtu kulud. On tehtud ettepanek käivitada uus 30 linna hõlmav energiatõhusust käsitlev algatus (nn arukate linnade algatus), mis tähendaks energiatõhususe, taastuvenergiaallikate ja energiavõrkudega seotud tehnoloogia esmakordset laiemat teadvustamist ja turule jõudmist. Jagatud vastutus kulutasuvuse eest Komisjon kutsub asjaosalisi üles oma tegevuse paremale koordineerimisele ja vastastikusele täiendamisele ning suuremale riskijulgusele. Kui tehnoloogiline ebakindlus ja tururisk on suured, on väga vaja avaliku sektori tuge. See peaks motiveerima ettevõtjaid osalema ning pankasid ja erainvestoreid rohkem panustama sellistesse ettevõtetesse, kes suudavad olla vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele ülemineku eestvedajad. Võimalik on ka Euroopa Investeerimispanga sekkumine, et suurendada energiatehnoloogia strateegilise kava rahastamiseks vajalikke laenuvõimalusi. Vt ka MEMO/09/437 – Küsimused ja vastused Veebisaidid: Euroopa energiatehnoloogia strateegiline kava: http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm Teadusuuringute Ühiskeskuse toetus energiatehnoloogia strateegilisele kavale: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=4390&lang=en Euroopa energiatehnoloogia strateegilise kava infosüsteem (SETIS): http://setis.ec.europa.eu Eelmised IPd ja MEMOd: IP/07/1750 , MEMO/07/494 ja MEMO/07/493 , avaldatud 22. novembril 2007: IP/08/1587 , MEMO/08/657 , avaldatud 28. oktoobril 2008.