IP/09/1710 13. november 2009 Keskkond: volinik Dimase sõnul on tugevad ökosüsteemid majanduslikult kasulikud ja esmatähtsad kliimamuutuste ohjamiseks Euroopa Komisjoni keskkonnavolinik Stavros Dimas toonitab, et loodusest saadava kasu paremaks kaitsmiseks tuleb osata seda kasu hinnata. Loodus pakub meile tasuta mitmesuguseid teenuseid, näiteks veeringluse reguleerimine, kaitse üleujutuste eest ja süsiniku säilitamine. Paljud sellised teenused on nüüd ohus, kuna suureneb surve kogu maailma ökosüsteemidele. Mõningaid teenuseid saab küll asendada tehnoloogiliste lahendustega, kuid see on tavaliselt väga kallis. Seepärast on bioloogilise mitmekesisuse kaitse ja taastamine oluline samm säästvamale majandusele ülemineku suunas, eriti põhjusel, et bioloogiline mitmekesisus on esmatähtis edu saavutamiseks kliimamuutuste vastu võitlemisel. Volinik Dimas tutvustab tulemusi, mis on pärit Euroopa Komisjoni kaasrahastatava ökosüsteemide ja bioloogilise mitmekesisuse majanduslikke aspekte käsitleva (The Economics of Ecosystems and Biodiversity, TEEB) põhjaliku ülemaailmse sõltumatu uuringu olulisest aruandest. Samas esitleb uuringu juht Pavan Sukhdev TEEBi aruannet poliitikakujundajatele. Volinik Dimas sõnas: „TEEBi aruande tulemused on selged: puuduliku looduskaitse põhjus on sageli meie oskamatus looduse väärtust hinnata. Selleks et loodust paremini kaitsta, peame õppima seda hindama. Liiga sageli leitakse, et loodus on majanduse jaoks vähetähtis või hoopiski tähtsusetu, kuid tegelikult säilitab ja toetab ta meie majandust ja ühiskonda ning võib pakkuda tõhusat kaitset kliimamuutuste vastu. Me ei saa kliimamuutusi leevendada ega nendega kohaneda ilma väärtuslikke ökosüsteeme kaitsmata. Samuti on võimatu peatada bioloogilise mitmekesisuse vähenemist, kui me ei suuda vältida kliimamuutuste jõudmist ohtliku tasemeni.” TEEBi uuringu juht Pavan Sukhdev sõnas: „Vaatamata sellele, et ökosüsteemid ja bioloogiline mitmekesisus on ühiskonna jaoks majanduslikult väga olulised, on nende näiline majanduslik tähtsusetus nende murettekitava kahjustumise peapõhjus. Loodusvaradel ehk looduskapitalil on täpselt sama suur tähtsus kui inimeste loodud varadel või füüsilisel kapitalil. Poliitiliselt on esmatähtis tunnustada ja arvestada kasu, mida ühiskond loodusest saab.” Loodus – tasuv investeering Aruandest selgub, et investeerimine ökosüsteemide kaitsesse võib olla vägagi tasuv. Looduse toel toimivad paljud majandussektorid ning avarduvad pikaajalise majanduskasvu võimalused. Looduse võime pakkuda esmatähtsaid teenuseid, nagu puhas vesi ja kliima reguleerimine, on sageli odavam kui tehnoloogilistesse lahendustesse investeerimine. Kaitsealad – meie looduskaitsepoliitika nurgakivi – ei säästa üksnes loodust, vaid võivad tuua ka olulist tulu. Šotimaal hinnatakse Natura 2000 võrgustiku kaitse tulu avalikkusele kolm korda suuremaks kui selle maksumust. Loodus pakub ka kõige kulutasuvama viisi kliimamuutuste leevendamiseks ja nendega kohanemiseks. Vaatamata kliimamuutuste leevendamiseks tehtud jõupingutustele prognoositakse looduslike riskitegurite ohu suurenemist kliima muutumise tagajärjel. Ökosüsteemidesse tuleb investeerida, et pakkuda kaitset selliste loodusõnnetuste vastu nagu üleujutused ja tormid. Ökosüsteemide väärtus suureneb veelgi, kui võtta arvesse kõiki teenuseid, mida nad pakuvad. Uuringu tulemused rõhutavad ka seda, kui oluline on sõlmida Kopenhaagenis leping, mis hõlmab rahastamismeetmeid troopilistes riikides metsade raadamise ja nende seisundi halvenemise tagajärjel tekkiva CO 2 heite vähendamiseks, kasutades metsade raadamisest ja nende seisundi halvenemisest tulenevate heitkoguste vähendamise kava ( Reduced Emissions from Deforestation and Degradation , REDD). Metsade raadamise ja nende seisundi halvenemise tagajärjel tekib ligikaudu 20 % kogu maailma CO 2 heitest. Seda on rohkem kui kõigi transpordiliikide heide kokku. EL soovib seada Kopenhaageni lepingu eesmärgiks vähendada troopiliste metsade raadamist vähemalt poole võrra aastaks 2020 ning peatada metsade hävitamine täielikult aastaks 2030. Euroopa Komisjoni tegi ettepaneku suurendada arenguriikide rahastamist, et aidata võidelda kliimamuutuste vastu, ning esitas selles ka metsade raadamise peatamist käsitlevad sätted (vt IP/09/1297 ). Eelseisvad ülesanded Aruandes on toodud välja kaks ülesannet poliitikakujundajatele. Esiteks tuleb mõista, milline on meie ökosüsteemide, bioloogilise mitmekesisuse ja loodusvarude väärtus ning kaasata see kõigi poliitikavaldkondade kõigi tasandite (kohaliku, riikliku ja maailmatasandi) meetmeid käsitlevate otsuste tegemisse. Teiseks tuleb leida tõhusad vastused eri majanduste ja ühiskondade vajadustele ning kujundada neile sobivad poliitikalahendused. Pikaajalise lahenduse tuum on parem arusaam bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi väärtustest ning oskus neid paremini kvantitatiivselt hinnata, et toetada poliitikameetmete integreeritud hindamist. Taust Euroopa Komisjon ja Saksamaa käivitasid TEEBi uuringu vastusena G8+5 keskkonnaministrite poolt 2007. aastal Potsdami kohtumisel tehtud ettepanekule korraldada bioloogilise mitmekesisuse vähenemise majanduslike aspektide kohta sõltumatu ülemaailmne uuring. Uuringut juhitakse ÜRO Keskkonnaprogrammi raames ning seda toetavad rahaliselt Euroopa Komisjon, Saksamaa ja Ühendkuningriik, hiljem ka Norra, Madalmaad ja Rootsi. ÜRO Keskkonnaprogrammi pressiteade ja kõik TEEBi uuringu aruanded on aadressil www.teebweb.org . Pressikonverents toimub kl 14.00 Brüsselis hotellis Sofitel Brussels Europe aadressil Place Jourdan 1. Videoklipp uudise kohta on aadressil http://www.tvlink.org/media.php?type=video&chid=11&titleleft=Environment&order_by=date&chid=11&offset=5