IP/09/1803 V Bruselu dne 23. listopadu 2009 Evropské trhy práce byly citelně zasaženy krizí, jsou však odolnější, než jsme čekali Současná krize si vybírá svoji daň na pracovních trzích EU a ruší většinu výsledků dosažených v oblasti zaměstnanosti od roku 2000, uvádí se ve zprávě pro rok 2009 „Zaměstnanost v Evropě“, která byla dnes zveřejněna. Úbytek pracovních míst dolehl především na muže, mladé lidi, osoby s nízkou kvalifikací a na pracovníky se smlouvami na dobu určitou. Od začátku krize přišla EU o více než 4 miliony pracovních míst, přestože byl negativní dopad poněkud zmírněn zavedením kratší pracovní doby a jiných schémat. Jakkoli jsou tato krátkodobá opatření důležitá, sama o sobě nestačí k tomu, abychom úspěšně vykročili k hospodářské obnově. Politiky zaměstnanosti se musí zaměřit na přípravu přechodu k nízkouhlíkové ekonomice. Komisař pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Vladimír Špidla ř ekl: „Tato zpráva ukazuje, jak důležité je uvést do souladu krátkodobou odpověď na krizi s dlouhodobými strukturálními reformami. Tyto reformy mají zásadní význam, mají-li hospodářství EU a její trhy práce překonat současný pokles a být dobře připraveny na budoucí úkoly, zvláště pak na přechod k nízkouhlíkové ekonomice.“ S ohledem na tento úkol 21. výroční zpráva o zaměstnanosti v Evropě hlouběji analyzuje dvě klíčové otázky budoucnosti politiky trhu práce EU: nástupy na pracovní místa a odchody z nich, přecházení pracovníků mezi pracovními místy zaprvé, a zadruhé dopady klimatických změn na trh práce. Trhy práce EU jsou dynamičtější, než si často myslíme, avšak dlouhodobá nezaměstnanost je i nadále vážnou hrozbou Evropské trhy práce v posledních letech prokázaly svoji značnou pružnost: každým rokem totiž změní práci kolem 22 % evropských pracovníků. Tento rys není vlastní pouze trhům zemí, které obvykle považujeme za „flexibilní“, jako je například Spojené království nebo Dánsko, ale týká se všech zemí EU, jakkoli se údaje jimi vykazované pohybují od 14 % v Řecku, 16 % ve Švédsku až po více než 25 % ve Spojeném království, Finsku, Španělsku a Dánsku. Jde pravděpodobně o součást udržitelnějšího růstu, který zaznamenáváme od konce devadesátých let, kdy EU přechází od nečinnosti a nezaměstnanosti k zaměstnanosti, což naznačuje, že dochází k zásadnímu strukturálnímu zlepšení na našich trzích práce. Z tohoto pozitivního vývoje však neměli prospěch všichni pracovníci. Přestože se počet dlouhodobě nezaměstnaných od devadesátých let snižoval, musíme se tímto problémem i nadále vážně zabývat. V uplynulých letech bylo téměř 45 % nezaměstnaných v EU bez práce déle než jeden rok, zatímco v USA se tento údaj pohybuje kolem 10 %. Po vypuknutí krize se nutnost řešení tohoto problému stala ještě naléhavější . Politiky zaměřené na podporu přechodu pracovníků do zaměstnanosti v souladu se zásadami flexikurity jsou klíčem ke snižování dlouhodobé nezaměstnanosti a k udržení zaměstnatelnosti. Nízkouhlíkové politiky se stanou důležitou hnací silou, která změní struktury zaměstnanosti v EU Posun EU ke konkurenceschopné nízkouhlíkové ekonomice se stane důležitou hnací silou trhů práce. Přestože celkový čistý dopad na vytváření pracovních míst nemusí být nikterak výrazný – vzhledem k tomu, že vytváření nových „zelených“ a ekologizace starých pracovních míst bude částečně vyvážena ztrátou stávajících pracovních příležitostí – základní strukturální změny budou zahrnovat pohyb pracovníků mezi hospodářskými odvětvími a typy dovedností. Klimatické změny a příslušná politická opatření budou mít tedy významný dopad na budoucí poptávku po dovednostech. Nové schopnosti vyžadované nízkouhlíkovou ekonomikou budou – alespoň zpočátku – vytvářet příhodné podmínky pro vysoce kvalifikované pracovníky. S tržním využíváním nových technologií však vzniknou nová pracovní místa také pro pracovníky s nižší odborností: těm však bude třeba nabídnout náležitá školení. Politiky zaměřené na dovednosti, které usnadní přechod k novým pracovním příležitostem a omezí vznik mezer a nedostatků v požadovaných dovednostech, jsou spolu s vhodným sociálním dialogem hlavními ingrediencemi úspěšného přechodu k nízkouhlíkové ekonomice. Zpráva „Zaměstnanost v Evropě“ tvoří analytický základ pro společnou zprávu o zaměstnanosti, jejíž návrh předloží Komise dne 9. prosince. Společná zpráva o zaměstnanosti je součástí strategie EU pro růst a zaměstnanost, která se zabývá analýzou a podáváním zpráv o zaměstnanosti. MEMO/09/514 Zpráva o zaměstnanosti v Evropě (2009): http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=119&langId=en Jestliže chcete zdarma dostávat elektronický zpravodaj Evropské komise o zaměstnanosti, sociálních věcech a rovných příležitostech, zaregistrujte se na stránkách: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter