IP/09/615 Briuselis, 2009 m. balandžio 22 d.Bolonijos procesas – ateinančio dešimtmečio universitetų reformosBalandžio 28–29 d. Belgijos Leveno ir Naujojo Leveni miestuose susitiks už aukštąjį mokslą atsakingi 46 Europos valstybių ministrai, kurie įvertins Bolonijos proceso pasiekimus, nustatys naują darbotvarkę ir aptars ateinančio dešimtmečio (iki 2020 m.) Europos aukštojo mokslo erdvės prioritetus. Pirmą kartą Bolonijos politikos forume susitiks ne tik 46 procese dalyvaujančios valstybės, bet ir 20 ne Europos valstybių – tai rodo didelį kitų pasaulio šalių susidomėjimą Europos aukštojo mokslo erdvės reformomis[1]. Bolonijos procese 1999 m. dalyvavo 29 valstybės, šiemet jau 46[2] – tai tikra sėkmės istorija. Naujausioje Bolonijos proceso apžvalginėje ataskaitoje, kuri bus pateikta ministrams Levene ir Naujajame Leveni, daroma išvada, kad įgyvendinant Bolonijos reformas buvo padaryta didžiulė, nors šiek tiek netolygi, pažanga. Naujausioje Komisijos ataskaitoje patvirtinama ši teigiama išvada ir nurodoma, kad padaryta didelė pažanga, įskaitant ir struktūrinių reformų srityje. Dabar daugiau dėmesio reikėtų skirti nacionalinei politikai modernizuoti ir Europos aukštojo mokslo įstaigų reformoms įgyvendinti. Vykdant pagrindines Bolonijos reformas daugiausia dėmesio skiriama šiems dalykams:trijų studijų pakopų sistemai (bakalauro, magistrantūros ir doktorantūros studijoms), aukštojo mokslo kokybei užtikrinti, kvalifikacijos ir studijų laikotarpiams pripažinti. Vykdant šias reformas buvo sudaryta naujų galimybių universitetams ir studentams. Pernai pradėjęs veikti Europos aukštojo mokslo kokybės užtikrinimo registras padeda skleisti informaciją apie Europos aukštąjį mokslą ir stiprinti pasitikėjimą aukštojo mokslo įstaigomis ir programomis tiek Europoje, tiek visame pasaulyje. Komentuodamas būsimą ministrų susitikimą, už švietimą, mokymą, kultūrą ir jaunimą atsakingas Europos Komisijos narys Jánas Figelis sakė: „Vykdant Bolonijos procesą aukštojo mokslo sistemos tapo lengviau suderinamos ir palyginamos. Be to, dėl šio proceso Europa tapo patrauklesnė kitų pasaulio šalių studentams. Kad pasiektume 1999 m. nustatytus tikslus, dar turime padirbėti. Privalome nuolatos judėti į priekį, siekdami spręsti naujas problemas, ypač esant dabartinei ekonomikos krizei. Aukštajam mokslui tenka labai svarbus tvaraus ekonomikos atgaivinimo ir naujovių skatinimo vaidmuo. Universitetai privalo tapti modernesni, ir tai, kad šią būtinybę plačiai pripažįsta ne tik Europos, bet ir viso pasaulio vyriausybės, yra svarbus Bolonijos proceso sėkmę lemiantis veiksnys.“ Naujausio Eurobarometro tyrimo, per kurį buvo apklausti aukštųjų mokyklų studentai, duomenimis, studentai norėtų didesnių galimybių gauti aukštąjį išsilavinimą, o universitetai turėtų pradėti bendradarbiauti su darbo rinka ir sudaryti galimybes mokytis visą gyvenimą. Net 97 % respondentų mano, kad studentams svarbu suteikti tas žinias ir gebėjimus, kurie padės jiems sėkmingai įsitvirtinti darbo rinkoje. Didžioji dauguma (87 %) pritaria, kad aukštojo mokslo įstaigos turėtų skatinti naujoves ir ugdyti verslumu grindžiamą studentų ir darbuotojų mąstymą ir kad praktika privačiose įmonėse turėtų būti neatskiriama studijų proceso dalis. Vis daugiau studentų pageidauja mokytis užsienyje, dauguma – gauti daugiau informacijos apie aukštojo mokslo įstaigų kokybę, kad galėtų pasirinkti jų poreikius atitinkančias studijas. Europos Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis ir aukštojo mokslo sektoriumi, siekia padėti įgyvendinti universitetų modernizavimo darbotvarkę pagal Lisabonos ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo strategiją. Parama skiriama pagal Mokymosi visą gyvenimą programą („Erasmus“ veikla), 7-ąją ES bendrąją mokslinių tyrimų programą ir Konkurencingumo ir inovacijų programą, taip pat lėšų gaunama iš struktūrinių fondų ir Europos investicijų banko (EIB) paskolų. Be to, Komisija išorės politika ir programomis remia kitų pasaulio šalių aukštojo mokslo reformas. ES kaimyninės šalys taip pat gali gauti paramą, kaip antai per programą „Tempus“. Santykiai su kitomis šalimis partnerėmis skatinami įvairiomis dvišalėmis ir daugiašalėmis bendradarbiavimo programomis: „ES–JAV ir Kanada“, EDULINK, Lotynų Amerikos ALFA programa ir naująja Afrikai skirta programa „Nyerere“. Galiausiai yra programa „Erasmus Mundus“, pagal kurią studentams iš viso pasaulio skiriamos stipendijos studijuoti pagal integruotas magistro programas įvairiose Europos šalyse. Naujuoju šios programos etapu įtraukiamos ir doktorantūros studijos. Remdama aukštojo mokslo įstaigų mokslinius tyrimus pagal 7-ąją ES bendrąją mokslinių tyrimų programą, Komisija taip pat numato bendradarbiauti su Europai nepriklausančių šalių įstaigomis. Programa „Marie Curie“ atskiriems mokslo darbuotojams suteikia galimybę prisijungti prie kitos šalies mokslinių tyrimų komandos. Daugiau informacijos: Europos Komisijos: MEMO/09/170 [DUK apie Bolonijos procesą], 2009 m. balandžio 22 d. Europos Komisijos: MEMO/09/172 [„Eurydice“ ataskaita], 2009 m. balandžio 22 d. Europos Komisijos: MEMO/09/171 [Eurobarometras], 2009 m. balandžio 22 d. Europos Komisijos svetainė Higher education Europos Komisijos svetainė Higher Education BolognaOficiali Bolonijos proceso interneto svetainė Bologna Process Bologna Ministerial Conference, Naujasis Leveni ir Levenas, 2009 m. balandžio 28-29 d. [1]Pakviestos valstybės: Marokas, Tunisas, Egiptas, Etiopija, Senegalas, Tanzanija, Pietų Afrika, Izraelis, Jordanija, Kazachija, Kirgizija, Indija, Kinija, Japonija, Vietnamas, Australija, Naujoji Zelandija, Brazilija, Meksika, Jungtinės Amerikos Valstijos ir Kanada.[2] Airija, Albanija, Andora, Armėnija, Austrija, Azerbaidžanas, Belgija, Bosnija ir Hercegovina, Bulgarija, Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Gruzija, Islandija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Juodkalnija, Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lichtenšteinas, Lietuva, Liuksemburgas, Malta, Moldova, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Rusijos Federacija, Serbija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, Švedija, Šveicarija, Turkija, Ukraina, Vatikanas, Vengrija, Vokietija.