IP/09/1710 13. novembra 2009 Po mnenju komisarja za okolje Dimasa so zdravi ekosistemi ključni za gospodarstvo in obvladovanje podnebnih sprememb Evropski komisar za okolje Stavros Dimas želi danes poudariti, kako pomembno je, da vrednotimo koristi, ki nam jih prinaša narava, da bi jih lahko bolje zaščitili. Narava nam zagotavlja številne brezplačne storitve, od gospodarjenja z vodami, zaščite pred poplavami do shranjevanja ogljika. Ker so ekosistemi po vsem svetu vedno bolj obremenjeni, je veliko teh storitev ogroženih. Čeprav lahko tehnične rešitve nekatere med njimi nadomestijo, pa so te običajno povezane z visokimi stroški. Varovanje in ohranjanje biološke raznovrstnosti je pomemben korak pri prehodu na bolj vzdržno gospodarstvo, zlasti zato, ker je biološka raznovrstnost nujno potrebna za odpravljanje podnebnih sprememb. Komisar Dimas bo ugotovitve zbral v glavnem poročilu o projektu Gospodarska vrednost ekosistemov in biološke raznovrstnosti, tj. pomembni neodvisni študiji, ki jo sofinancira Evropska komisija. Vodja študije Pavan Sukhdev bo poročilo predstavil oblikovalcem politike. Komisar Dimas je povedal: „Ugotovitve, zbrane v poročilu o gospodarski vrednosti ekosistemov in biološke raznovrstnosti, so jasne: Narave pogosto ne varujemo dovolj zato, ker ne poznamo njene vrednosti. Samo če jo bomo cenili, jo bomo lahko tudi bolje varovali. Pogosto se nam zdi, da je narava za gospodarstvo nepomembna, dejstvo pa je, da podlaga in temelj našega gospodarstva in družbe ter da nas lahko učinkovito varuje pred podnebnimi spremembami. Če ne bomo zaščili naših dragocenih ekosistemov, ne bomo mogli ublažiti podnebnih sprememb oziroma se nanje prilagoditi. Prav tako ne bomo zaustavili izgubljanja biološke raznovrstnosti, če ne bomo preprečili nevarnih podnebnih sprememb.“ Vodje študije Pavan Sukhdev je povedal: „Neopaznost ekosistemov in biološke raznovrstnosti na gospodarski ravni je eden od glavnih vzrokov, da jih uničujemo, čeprav imajo izredno veliko gospodarsko vrednost za našo družbo. Naše naravno bogastvo, t.i. naravni kapital, je prav tako pomemben kot kapital, ki ga je ustvaril človek, t.i. fizični kapital. Prepoznavanje in nagrajevanje koristi, ki jih družbi zagotavlja naravni kapital, morata biti glavni politični cilj.“ Narava – stroškovno učinkovite naložbe Iz poročila je razvidno, da so lahko naložbe v varovanje ekosistemov stroškovno zelo učinkovite. Narava podpira številne gospodarske sektorje in povečuje naše možnosti za dolgoročno gospodarsko rast. Njena zmožnost pri zagotavljanju življenjsko pomembnih storitev, npr. sveže vode in uravnavanju podnebja, je pogosto cenejša od naložb v tehnične rešitve. Zaščitena območja, ki so temelji naše politike ohranjanja, ne koristijo samo naravi, ampak prinašajo velike koristi tudi nam. Na Škotskem so javne koristi, ki jih zagotavlja mreža Natura 2000 (evropska mreža zaščitenih območij), predvidoma trikrat večje od njenih stroškov. Narava je tudi stroškovno najučinkovitejši način za blaženje podnebnih sprememb in prilaganje nanje. Kljub temu, da si prizadevamo ublažiti podnebne spremembe, se bo tveganje naravnih nesreč s spreminjanjem podnebja še povečalo. Naložbe v zdrave ekosisteme bodo pomembne za zaščito pred nesrečami (npr. poplavami in nevihtami), še bolj zanimive pa so, če upoštevamo celotno ponudbo storitev, ki jo zagotavljajo. Iz ugotovitev je tudi razvidno, da se je treba v Københavnu sporazumeti o financiranju ukrepov za zmanjševanje emisij ogljikovega dioksida (CO 2 ), ki nastajajo zaradi krčenja in uničevanja gozdov v tropskih državah (s shemo, znano tudi kot REDD). Krčenje in uničevanje gozdov povzročata približno 20 % vseh emisij CO 2 − to je več kot vse vrste prometa skupaj. EU želi, da se v københavenski sporazum vključi cilj, da se do leta 2020 v primerjavi s trenutnimi vrednostmi najmanj za polovico zmanjša krčenje tropskih gozdov ter da se do leta 2030 popolnoma zaustavi izgubljanje gozdov. Predlog, s katerim želi Evropska komisija povečati finančna sredstva za države v razvoju in jim tako pomagati pri obvladovanju podnebnih sprememb, vsebuje določbe za zaustavitev krčenja gozdov (glej IP/09/1297 ). Izzivi za prihodnost V poročilu sta izpostavljena dva glavna izziva za oblikovalce politike. Prvič, treba je razumeti vrednost, ki jo imajo ekosistemi, biološka raznovrstnost in naravni viri, ter to vrednost upoštevati pri odločanju na vseh političnih področjih in na vseh političnih ravneh, tj. na lokalni, nacionalni in svetovni ravni. Drugič, treba se je učinkovito odzvati in politične rešitve prilagoditi potrebam, ki jih imajo različna gospodarstva in družbe. Boljše razumevanje vrednosti, ki jih imajo biološka raznovrstnost in ekosistemi, in njeno merjenje, so bistveni del dolgoročne rešitve. Ozadje Projekt Gospodarska vrednost ekosistemov in biološke raznovrstnosti sta začeli izvajati Nemčija in Evropska komisija kot odgovor na predlog ministrov za okolje na vrhu G8+5 leta 2007 v Nemčiji, da se opravi neodvisna študija o gospodarski vrednosti izgubljene biološke raznovrstnosti na svetovni ravni. Vodi ga program Združenih narodov za okolje (UNEP), sofinancirajo pa Evropska komisija, Nemčija in Združeno kraljestvo ter projektu pred kratkim pridružene Norveška, Nizozemska in Švedska. Obvestilo za medije, ki ga je pripravil UNEP, ter vsa poročila o projektu, so na voljo na www.teebweb.org . Tiskovna konferenca se bo začela ob 14. uri v hotelu Sofitel Brussels Europe (1, Place Jourdan, Bruselj). Na voljo je tudi videoposnetek novice: http://www.tvlink.org/media.php?type=video&chid=11&titleleft=Environment&order_by=date&chid=11&offset=5