IP/09/92 Briselē, 2009. gada 22. janvārīEiropas Pētniecības telpa kļūst aizvien saistošāka, bet ES pētniecības un attīstības intensitāte samazinās, tomēr šis nav īstais laiks atpūtai!Šodien publicētajā ziņojumā, kurā ietverti galvenie rādītāji par 2008. gadu zinātnes, tehnoloģijas un konkurētspējas (ST&C) jomā, pirmo reizi sniegts pārskats par progresu laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam attiecībā uz investīcijām ES pētniecībā un attīstībā un Eiropas Pētniecības telpas (ERA) īstenošanu. Tajā norādīts, ka Eiropas pētnieku tīkls paplašinās un ES aizvien vairāk piesaista ārvalstu pētniekus un ASV privātā sektora investīcijas pētniecības un attīstības (P&A) jomā. Tomēr P&A intensitātes stagnācija 1,84 % apmērā (izdevumi P&A jomā, izteikti % no IKP) 27 ES valstīs apdraud ES mērķi kļūt par globāli konkurētspējīgu uz zināšanām balstītu sabiedrību. Lai arī daudzas dalībvalstis ir palielinājušas investīciju apjomu pētniecībā un uzlabojušas savu pētniecības sistēmu efektivitāti, ES aizvien nespēj sasniegt Lisabonas mērķi — ieguldīt 3 % no IKP P&A jomā. Šajā ziņā ES attīstību kavē aizvien nepietiekamais uzņēmumu investīciju apjoms pētniecībā un attīstībā, kas ir saistīts ar nozares struktūru, jo Eiropas Savienībā augsto tehnoloģiju nozare ir daudz mazāka nekā ASV. Vienlaikus publicētajā inovācijas progresa ziņojumā par 2008. gadu ir pieejami precīzi rezultāti par sniegumu ES inovāciju jomā. No abiem ziņojumiem izriet, ka ES jāmaina tās nozares struktūra, jāveltī vairāk uzmanības inovācijām un jānodrošina biežāka un labāka P&A izmantošana. Attiecībā uz minētajiem ziņojumiem ES zinātnes un pētniecības komisārs Janess Potočniks un Komisijas priekšsēdētāja vietnieks Ginters Ferhoigens, kas atbild par uzņēmumu un rūpniecības politiku, teica: „Krīzes laiks nav īstais brīdis, lai mazinātu centienus pētniecības investīciju un inovāciju jomā. Tie ir svarīgi sektori, ja Eiropa vēlas, lai pēc ekonomiskās krīzes tā kļūtu vēl stiprāka, un ja tā vēlas risināt klimata pārmaiņu un globalizācijas jautājumus. Patiesībā ES ir daudz priekšrocību, jo īpaši aizvien saistošāka kļūst Eiropas pētniecības joma, un nepārtraukti uzlabojas inovācijas rādītāji. Tomēr vēl ir daudz jāstrādā, sevišķi, lai palielinātu uzņēmumu investīciju apjomu, kas aizvien ir nepietiekams. Komisijas iniciatīvas uzlabot pētniecības efektivitāti ES, sekmēt inovācijas un izveidot augsto tehnoloģiju tirgu liecina par to, ka ES ir izvēlējusies pareizo darbības virzienu.” ST&C 2008. gada ziņojumā ietvertie galvenie atzinumi liecina par šādiem faktiem. 1. Globalizētā pasaulē pētniecībai ir ievērojamas konkurētspējas priekšrocības. Zinātnes un tehnoloģijas jomā ir izveidojušies nozīmīgi uzņēmumi, jo īpaši Āzijā. Zināšanas ES aizvien vairāk tiek izplatītas vienmērīgā veidā, un pašlaik to daļa ES ir mazāka par 25 %. Eiropas pētniecības telpai jākļūst saistošākai, atvērtākai un konkurētspējīgākai pasaules mērogā. 2. Kopējais P&A intensitātes rādītājs ES nemainās, bet vērojama dažādība valstu mērogā. Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam visas ES dalībvalstis ir palielinājušas izdevumus P&A jomā, kas pierāda to, ka tās cenšas sasniegt Lisabonas stratēģijas mērķus. Tomēr minētajā laikposmā IKP pieaugums ir bijis līdzīgs, kas nozīmē to, ka P&A intensitātes rādītājs kopš 2005. gada aizvien ir aptuveni 1,84 %.[1] Laikposmā no 2000. līdz 2006. gadam 17 dalībvalstis, galvenokārt tās, kuras šajā jomā strauji tuvojas pārējām, ir palielinājušas P&A intensitāti, bet pārējās 10, kuras veido 47 % no ES IKP, P&A intensitāte ir mazinājusies. Japāna P&A intensitāti ir palielinājusi no 3,04 % līdz 3,39 %, Koreja — no 2,39 % līdz 3,23 %, savukārt Ķīna strauji progresē, pārejot no 0,90 % uz 1,42 %. 3. Privātā sektora investīciju intensitāte aizvien ir nepietiekama. Galvenais iemesls, kādēļ starp ES un tās konkurentiem ir radušās atšķirības P&A intensitātes jomā, ir privātā sektora finansējuma apjoms, kas ES laikposmā no 2000. līdz 2005. gadam samazinājās, savukārt ASV, Japānā un Ķīnā — ievērojami palielinājās. Šāda samazinājuma iemesls galvenokārt ir ES nelielā, ar intensīvu pētniecību saistītā augsto tehnoloģiju nozare. Lai izveidotu uz zināšanām balstītu ekonomiku, jāveic strukturālas izmaiņas, kas paredz paaugstināt P&A intensitātes rādītājus dažādos sektoros un palielināt augsto tehnoloģiju sektoru daļu ES ekonomikā. Tādēļ jāizveido pamatnosacījumi, kas sekmē tādu MVU strauju attīstību, kuri darbojas augsto tehnoloģiju jomā, inovācijai draudzīgu tirgu izveidi un lētāku piekļuvi patentēšanai visā Eiropā. 4. Izcilība pētniecībā: lai arī paplašinās pētnieku tīkls, zināšanu izmantošanas spējas aizvien ir zemākas nekā konkurentiem.No 2000. gada pētnieku skaits ES ir palielinājies divreiz ātrāk nekā ASV un Japānā, pat ja to īpatsvars attiecībā pret nodarbināto iedzīvotāju skaitu aizvien ir zemāks. Pētniecības ietekmes jomā ES ir aizvien pasaulē lielākais uz zinātnes atziņām balstītu zināšanu avots (ko nosaka pēc publikāciju skaita), bet Eiropas zinātnes ietekme ir mazāka nekā ASV. 5. Saistošāka vide ārvalstu investīcijām un P&A speciālistiem. Lai arī Āzija ir kļuvusi par jaunu nozīmīgu darbības vietu P&A jomā, šajā ziņā ES no ASV piesaista aizvien lielāku daļu privāto investīciju. ASV filiāles 2005. gadā 62,5 % no saviem ieguldījumiem P&A veica ES un tikai 3,3 % — Ķīnā. ES piesaista arī aizvien vairāk S&T speciālistus no trešām valstīm. Papildu informācija Ziņojuma, kurā ietverti galvenie rādītāji par 2008. gadu zinātnes, tehnoloģijas un konkurētspējas (ST&C) jomā, pilns teksts pieejams vietnē: http://ec.europa.eu/research/era/ 2008. gada inovācijas progresa ziņojuma pilns teksts pieejams vietnē: http://www.proinno-europe.eu/metricsSkatīt arī MEMO/09/19 + IP/09/112 + MEMO/09/18[1] Provizoriskais rādītājs par 2007. gadu: 1,83 %.