IP/09/952 Brüsszel, 2009. június 18 Megérjük, hogy visszaszól a joghurtos pohár: Európa egy új internetkorszak hajnalán Az internet rohamléptekben fejlődik: ami 25 éve mindössze ezrek privilégiuma volt, az mára 1,5 milliárd felhasználó világhálójává vált. Egy átlagos európai polgár ma már legalább egy eszközzel – általában számítógéppel vagy mobiltelefonnal – kapcsolódik rá. És akkor még nem említettük azokat a kevésbé szembetűnő, jóval összetettebb és mobilabb csatlakoztatott eszközöket, amelyek száma 5–15 éven belül várhatóan százszorosára, sőt ezerszeresére nő. Az Európai Bizottság ma bejelentette: lépéseket tesz annak érdekében, hogy Európának vezető szerep jusson az egymással kommunikálni képes eszközök – könyvek, gépjárművek, elektromos készülékek vagy akár élelmiszerek – ezen új hálózatainak, azaz a „tárgyak internetének” kialakításában. Az Európai Unió ma közzétett cselekvési terve egyrészt ahhoz kíván hozzájárulni, hogy az európaiak hasznát lássák ennek a fejlődésnek, másrészt válaszokkal kíván szolgálni a megvalósítás során felmerülő kérdésekre, többek között a magánélet védelmét, a biztonságot és a személyes adatok védelmét érintően. „Szinte nem múlik el nap anélkül, hogy ne hallanánk újabb és újabb alkalmazásokról, amelyek a tárgyakat egymással, illetve az internettel összekapcsolják: léteznek már a közlekedési lámpákkal kommunikáló, torlódáscsökkentő gépjárművek, de intelligens energiahálózathoz és fogyasztásmérő rendszerekhez csatlakoztatott, a tényleges energiafogyasztást jelző háztartási gépek is, sőt a gyengénlátók közlekedését segítő gyalogjárdák – mondta Viviane Reding, az Európai Unió információs társadalomért és médiaügyekért felelős biztosa. Annyi még a kiaknázatlan lehetőség az internetben, ahány csatlakoztatható tárggyal találkozunk mindennapi életünkben. Mindamellett gondoskodnunk kell arról is, hogy mi európaiak – állampolgárok, vállalkozók és fogyasztók – magunk alakíthassuk a technológiát, ne pedig az alakítson minket.” Napjainkban az internethez mintegy 1,5 milliárd felhasználó számítógépe vagy mobilkészüléke csatlakozik világszerte (ebb ől 300 millióan az Európai Unió területéről). Az elkövetkezendő évek egyik jelentős fejlesztése az lenne, ha a hálózatra csatlakoztatott eszközök köre a számítógépeken kívül egyéb gépekre vagy különböző fizikai tárgyakra is kiterjedne, fokozatosan kiépítve a „tárgyak internetét”. Ez utóbbinak akár hétköznapi tárgyak is részei lehetnének: a joghurtos pohár, amely a fogyasztóhoz jutásig rögzíti, milyen hőmérsékleti viszonyoknak volt kitéve, csakúgy mint az orvosi rendelvényre kiadott különböző gyógyszerek, amelyek egyidejű szedéskor figyelmeztetnek az esetleges összeegyeztethetetlenségre, de akár bonyolultabb alkalmazások, így például betegfelügyeleti vagy hulladék-újrafeldolgozási rendszerek is alkothatják, hozzájárulva ezzel korunk társadalmi kihívásainak, például a népesség öregedésének vagy az éghajlatváltozásnak a kezeléséhez. Mivel mindannyiunkat ezer és ezer tárgy vesz körül, összekapcsolásukkal a modern kommunikáció még intenzívebben ki tudja fejteni gyökeres társadalmi hatásait. A „tárgyak internetének ” a Közösségen belüli előmozdítását szolgáló, ma ismertetett 14 bizottsági fellépés (lásd a mellékletet) többek között a technológiák európai szabványosítására, a kutatások jobb finanszírozására, valamint – a kialakulóban lévő új technológiákkal kapcsolatban óhatatlanul felmerülő – személyesadat- és magánélet-védelmi, valamint adatbiztonsági vonatkozásokra irányul. A múlt hónapban a Bizottság már nyomatékosan felhívta arra a figyelmet annak fontosságára, hogy a magánélet és a személyes adatok védelme elsődleges szempont legyen az új technológiák – például az intelligens címkék (rádiófrekvenciás azonosítók) – megjelenésekor, és ajánlásokat ( IP/09/740 , IP/09/571 ) fogalmazott meg arról , hogy ez hogyan oldható meg legjobban . A Bizottság emellett azon munkálkodik, hogy mindehhez a fejlesztéshez elegendő internetcím álljon rendelkezésre (a csatlakoztatni kívánt tárgyakat ugyanis éppúgy el kell látni IP-címmel, mint a webhelyeket). Ennek pedig előfeltétele, hogy az IPv6 hálózati protokollra való átállással és a széles körű alkalmazásához szükséges feltételek megteremtésével lehetővé váljon a különböző tárgyak, köztük a háztartási berendezések IP-címet igénylő hálózati csatlakoztatása ( IP/08/803 ) . Háttér 2006-ban az Európai Bizottság nyilvános konzultációt ( IP/06/289 ) indított az intelligens csipek (rádiófrekvenciás azonosítási technológiák) fejlesztésével és használatával kapcsolatban. A konzultáció következtetései alapján a Bizottság 2007 márciusában közleményt adott ki ( IP/07/332 ), melyben aláhúzta, hogy a „tárgyak internete” névvel fémjelzett nagyobb ívű fejlesztésnek az RFID csak egy kis szeletét alkotja. A ma közzétett cselekvési terv részleteiben is kifejti ezt az érvelést, és 14 lépésben vázolja az ezen új fejlesztés legteljesebb kiaknázásához vezető utat. A Bizottság az összes érintett féllel közösen ennek a tervnek a megvalósításán fog munkálkodni, a terv keretében végzett tevékenységekről pedig három év múlva újabb közleményben számol be. Az Európai Bizottság a cselekvési terven kívül stratégiai dokumentumot is elfogadott az internet jövőbeli szabályozásáról: lásd IP/09/951 A „tárgyak internetéről” szóló cselekvési terv az alábbi weboldalon érhető el: http://ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/index_en.htm Annex Internet of Things: A 14-point Action Plan Governance. The Commission will work on the definition of a set of principles underlying the governance of the Internet of Things and the design of an architecture endowed with a sufficient level of decentralised management. Privacy and data protection. The Commission will observe carefully the application of data protection legislation to the Internet of Things. The right to the "silence of the chips". The Commission will launch a debate about whether individuals should be able to disconnect from their networked environment at any moment. Citizens should be able to read basic RFID (Radio Frequency Identification Devices) tags – and destroy them too – to preserve their privacy. Such rights are likely to become more important as RFID and other wireless technologies become small enough to be invisible. Emerging risks. The Commission will take effective action to enable the Internet of Things to meet challenges related to trust, acceptance and security. Vital resource. In connection with its activities on the protection of critical information infrastructures, the Commission will closely follow the development of the Internet of Things into a vital resource for Europe. Standardisation. The Commission will, if necessary, launch additional standardisation mandates related to the Internet of Things. Research. The Commission will continue to finance collaborative research projects in the area of the Internet of Things through the 7 th Framework Programme. Public Private Partnership. The Commission will integrate, as adequate, the Internet of Things in the four research and development public-private partnerships that are being prepared. Innovation. The Commission will launch pilot projects to promote the readiness of EU organisations to effectively deploy marketable, interoperable, secure and privacy-aware Internet of Things applications. Institutional awareness. The Commission will regularly inform the European Parliament and the Council about Internet of Things developments. International dialogue. The Commission will intensify the dialogue on the Internet of Things with its international partners to share information and good practices and agree on relevant joint actions. Environment. The Commission will assess the difficulties of recycling RFID tags as well as the benefits that the presence of these tags can have on the recycling of objects. Statistics. Eurostat will start publishing statistics on the use of RFID technologies in December 2009 Evolution. The Commission will gather a representative set of European stakeholders to monitor the evolution of the Internet of Things.