IP/09/1118 Bruxelles, den 13. juli 2009 Miljø: Mange af Europas mest sårbare arter og naturtyper er truet Kommissionen har i dag offentliggjort en rapport om bevaringsstatussen for over 1150 arter og 200 naturtyper, som er beskyttet efter EU-lovgivningen. Kun en lille del af disse sårbare naturtyper og arter har opnået en god bevaringsstatus, og medlemsstaterne må forstærke deres indsats, hvis denne situation skal forbedres. Rapporten, som dækker 2001-2006 og er den hidtil mest omfattende undersøgelse af biodiversiteten i EU, giver os et uvurderligt grundlag for at vurdere de fremtidige udviklingstendenser. Græsland, vådområder og kystområder er de naturtyper, der er udsat for det største pres, først og fremmest som følge af den gradvise tilbagegang i de traditionelle landbrugsmønstre, udviklingen af turismen og klimaændringerne. Billedet er imidlertid ikke kun sort: en række store emblematiske arter, f.eks. ulv, los, bæver og odder, er således så småt ved at rekolonisere dele af deres traditionelle udbredelsesområde. Mange medlemslande har investeret betydeligt for at kunne føre denne omfattende overvågning ud i livet, og trods visse mangler har rapporteringen af resultaterne været en stor succes. Miljøkommissær Stavros Dimas sagde i denne anledning: "Vi er forpligtet på at standse tabet af biodiversitet i Europa. Denne rapport viser, at vi endnu er langt fra målet. Det kræver tid og mange kræfter at genoprette en god bevaringsstatus for sårbare naturtyper og arter. EU's naturlovgivning og Natura 2000-nettet er vores vigtigste redskaber til at nå vores mål om at beskytte biodiversiteten i EU. Nu da den terrestriske del af nettet næsten er fuldført, kan vi vente os betydelige forbedringer i de kommende 10 til 20 år." "Biodiversiteten i Europa er stadig under voldsomt pres og alvorligt truet. Ganske vist når vi ikke helt målet om at standse tabet af biodiversitet i Europa i 2010, men der er dog gjort fremskridt. Som kommissæren for nylig udtalte i Athen, bør der for perioden efter 2010 sættes et ambitiøst, måleligt og klart mål. Der skal fortsat lægges stor vægt på den værdi, biodiversiteten har i sig selv, samtidig med at sunde og sejlivede økosystemer og de deraf afledte miljøtjenester bliver anerkendt som værdifulde", sagde professor Jacqueline McGlade, direktøren for Det Europæiske Miljøagentur. Betydningsfulde, men begrænsede fremskridt Rapporten omfatter 216 naturtyper og indeholder oplysninger om ca. 1182 arter. Selv om hovedkonklusionen er, at mange arter og naturtyper ikke har nået en god bevaringsstatus, er der alligevel tegn på, at beskyttelsesforanstaltningerne gør gavn, og at nogle naturtyper og arter er ved at komme på fode igen. Arter som f.eks. den brune bjørn, ulven og bæveren er ved at finde fodfæste i mange områder. Dette betyder, at de har adgang til de rette levesteder, og at negative belastninger som jagt og forurening er reduceret. Græsland, vådområder og kystområder er særlig udsatte Bevaringsstatussen for især græslands-, vådområde- og kystnaturtyper er generelt ringe. Græsland findes overvejende i tilknytning til de traditionelle landbrugsmønstre, som gradvis forsvinder overalt i EU, og for alle sådanne landbrugsprægede naturtyper er bevaringsstatussen generelt betydeligt ringere end for andre naturtyper: for disse naturtyper er kun 7 % af vurderingerne gunstige, sammenholdt med 21 % for ikke-landbrugsprægede naturtyper. Dette hænger sammen med overgangen til et mere intensivt landbrug, nedlæggelsen af landbrugsarealer og mangelfuld arealforvaltning. Vådområderne omlægges til andre former for arealanvendelse og lider også under virkningerne af klimaændringerne, og det samme gælder naturtyper i gletscherområder. Kystnaturtyperne er under stigende pres som følge af turismen. Mangelfulde oplysninger For ca. 13 % af de regionale naturtyper og 27 % af de regionale arter angav medlemslandene bevaringsstatus som 'ukendt'. Antallet af klassifikationer som ‘ukendt’ var særlig højt for arterne i Sydeuropa, hvor Cypern, Grækenland, Spanien og Portugal har angivet bevaringsstatus som 'ukendt' for over 50 % af de arter, der er rapporteret på deres territorium. Havmiljøet udgør et særligt problem: bevaringsstatussen for 57 % af de marine arter og ca. 40 % af de marine naturtyper er klassificeret som 'ukendt'. Baggrunden: Artikel 17-rapporten Ifølge habitatdirektivets artikel 17 skal medlemsstaterne hvert sjette år indsende oplysninger om gennemførelsen af direktivet. For rapporteringsperioden 2001-2006 indeholdt rapporterne for første gang statusvurderinger af de arter og naturtyper, der er omfattet af direktivet, og som findes på de forskellige medlemslandes territorium. Det Europæiske Miljøagentur har anvendt rapporterne til at udarbejde en integreret vurdering af hver enkelt geografisk region, naturtype og art. Kommissionen benyttede dernæst disse vurderinger som udgangspunkt for en sammenfattende rapport, som krævet i direktivet. Habitatdirektivet Europas natur beskyttes ved to retsakter – fugledirektivet og habitatdirektivet. Ifølge sidstnævnte skal medlemsstaterne opretholde et vist antal udpegede naturtyper og arter i en gunstig bevaringsstatus i områder, der er udvalgt i samråd med Kommissionen. Sammen med naturområder fra fugledirektivet integreres disse områder dernæst i Natura 2000, som er verdens største økologiske net. Næsten 22 000 områder er udpeget under habitatdirektivet, svarende til ca. 13,3 % af EU's territorium. I alt omfatter Natura 2000-nettet over 25 000 områder (både fugle- og habitatområder) og dækker ca. 17 % af EU's territorium. Flere oplysninger findes på: http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm http://biodiversity.eionet.europa.eu/article17