IP/09/693 Brüssel, 4. mai 2009Kevadprognoosid 2009–2010: aasta 2009 tuleb raske, kuid ELi majandus stabiliseerub toetusmeetmete jõustumiselKomisjoni kevadprognoosis ennustatakse, et Euroopa Liidu SKP langeb sel aastal 4% ning stabiliseerub suuremas osas 2010. aastal. Majanduslanguse peamisteks teguriteks on ülemaailmse finantskriisi süvenemine, maailmakaubanduse järsk vähenemine ning eluasemeturgude jätkuv korrigeerimine mõnedes riikides. Kuid tänu stimuleerivatele eelarvepõhistele ja fiskaalmeetmetele on oodata, et majanduskasv saab 2010. aasta jooksul uue tõuke. Olukord tööturgudel halveneb märgatavalt, kuna töötuse tase ELis tõuseb 2010. aastal ennustavalt 11%ni. Avaliku sektori eelarvepuudujääk tõuseb 2010. aastal ennustavalt 7,25%ni SKPst, mis kajastab nii majanduse jahtumist kui ka täiendavaid meetmeid, mis on võetud majanduse toetamiseks kooskõlas komisjoni esitatud Euroopa majanduse elavdamise kavaga. „Euroopa majandus kogeb kõige sügavamat ja laialdasemat majanduslangust sõjajärgsel perioodil. Kuid ambitsioonikad meetmed, mida valitsused ja keskpangad on võtnud neis erakordsetes tingimustes, peatavad ennustavalt sel aastal majandustegevuse languse ning annavad järgmisel aastal võimaluse taastumiseks. See eeldab kiiret tegutsemist, et eemaldada langenud väärtusega vara pankade bilansist ning vajaduse korral rekapitaliseerida pankasid,” ütles majandus- ja rahandusküsimuste volinik Joaquín Almunia. Ülemaailmne majanduskasv võtab jälle positiivse suuna Finantskriisi süvenemise tõttu vähenes talve jooksul ülemaailmne majandustegevus ning toimus järsk langus maailmakaubanduses ja tööstustoodangus. Majanduslangus on endaga kaasa haaranud järjest rohkem riike, sealhulgas tärkava majandusega riike ja arengumaid. Stimuleerivad eelarvepõhised ja fiskaalmeetmed annavad siiski tulemusi ja finantskriis vaibub järk-järgult ning ülemaailmne SKP kasv võtab 2009. aasta teises pooles ennustavalt jälle positiivse suuna. Loodetakse, et 2010. aastal on ülemaailmne majanduskasv 2%. Järsk majanduslangus ELis, kuid languse lõpp juba paistab Langus, mis sai alguse 2008. aasta teises kvartalis, süvenes aasta lõpuks veelgi ning nii ELis kui ka euroalal langes SKP viimases kvartalis umbes 1,5% (võrreldes eelmise kvartaliga). Vaatlusandmed ja reaalsed näitajad viitavad edasisele halvenemisele käesoleva aasta esimeses kvartalis. Majanduslangus mõjutab kõiki liikmesriike, kuigi nende väljavaated erinevad sõltuvalt eluasemeturu dünaamikast, avatuse tasemest ning sellest, kui palju finantskriis neid mõjutab. Kuna finantsturgude stabiliseerumisega paraneb investorite usaldus ning nii maksutoetused kui ka fiskaalpoliitika lõdvendamine võimaldavad reaalset tegutsemist, ühtlustub SKP langus aasta lõpu poole ning 2010. aastal muutuvad kasvumäärad veidi positiivsemaks Majanduslangus ei mõjuta ainult kõiki liikmesriike, vaid ka peaaegu kõiki nõudlust kajastavaid tegureid. Erasektori investeeringud on saanud hoobi, mis kajastub väiksemates nõudluse ootustes, tootmisvõimsuse rakendamise järsus languses ning senini kitsastes rahastamistingimustes. Samuti on maailmakaubanduse märgatava languse tõttu eksport järsult vähenenud. Kuigi madalate naftahindade ja madala inflatsiooni tõttu püsib eratarbimine suhteliselt tugevana, vähendab tööturu jätkuv halvenemine reaalset kasutatavat tulu. Ainult valitsemissektori kulud ja riiklikud investeeringud aitavad sel aastal kaasa positiivsele majanduskasvule, osaliselt tänu ELi majanduse elavdamise kava raames võetud eelarvelistele stimuleerivatele meetmetele.Tööturg ja riigi rahandus löögi all Euroopa tööturud hakkasid jahtuma eelmise aasta jooksul, mis nagu tavaliselt toimus mõningase viivitusega pärast majanduslanguse algust. Sel aastal on nii ELis kui ka euroalal oodata tööhõive määra vähenemist 2,5% ning 2010. aastal lisaks veel 1,5%, mille tulemusel kaob kõnealuse kahe aasta jooksul 8,5 miljonit töökohta (võrreldes aastatega 2006–2008 , mil loodi 9,5 miljonit töökohta). Majanduslangus seab löögi alla ka riigi rahanduse, kuna ennustavalt kahekordistub sel aastal eelarve puudujääk ELis (2008. aasta 2,3%-lt SKPst 6%ni) ning suureneb veelgi 2010. aastal (7,25%ni). Majanduslangus ise on osaliselt põhjustanud järsu halvenemise üleüldises fiskaalseisundis, kuna automaatsed stabilisaatorid on Euroopas suhteliselt suured, aga see kajastab ka märkimisväärseid täiendavaid eelarvet stimuleerivaid meetmeid, millega toetatakse majandustegevust. Inflatsioon ajutiselt väga madal Inflatsioon on viimaste kuude jooksul järsult langenud ning jätkuva põhimõjude, nõrga majandusliku väljavaate ja toorainehindade oletatava languse tõttu jätkab ennustavalt langust ka käesoleva aasta teises ja kolmandas kvartalis. 2009. aastal on THHI inflatsioon ELis ennustatavalt veidi madalam kui 1% (ja euroalal 0,5%) ning jõuab mõlemas piirkonnas kolmandas kvartalis madalseisu. Kuna energia- ja toiduainehindade varasema järsu tõusu põhimõjud ei mõjuta enam sügisel aastast määra, tõuseb THHI inflatsioon järgmisel aastal eeldatavasti järk-järgult umbes 1,25%ni. Märkimisväärne ebakindlus jääb püsimaKuna maailmamajandus on silmitsi suurima langusega pärast Teist maailmasõda, jäävad majandus- ja inflatsiooniprognoosid suhteliselt ebamäärasteks. Risk, et prognoos on oodatust halvem, sõltub finantskriisis mõjust ning eri majandussektorite vahelise sõltuvusahela tugevusest. Teisalt võivad stimuleerivad eelarvepõhised ja fiskaalmeetmed olla finantsturgude stabiilsuse ja usalduse taastamisel ning majandustegevuse toetamisel olla loodetust tõhusamad. Inflatsiooniprognoosidega seotud riskid tunduvad sel aastal olevat tasakaalus, arvestades võimalike toorainehindade muutusi ning hindade ja palkade kujunemist. Üksikasjalikum aruanne on kättesaadav järgmisel aadressil:http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article14927_en.htm [ ] [ ] [ ] [ ]