IP/09/570 Brüssel, 14. aprill 2009Telekommunikatsioon: Komisjon algatab Ühendkuningriigi vastu isikuandmete ja eraelu puutumatuse kaitse rikkumise tõttu rikkumismenetluseKomisjon algatas Ühendkuningriigi vastu rikkumismenetluse, kuna sealsed Interneti teenuseosutajad kasutavad internetikasutajate käitumisharjumusi jälgivat reklaamitehnoloogiat. Ühendkuningriigi internetikasutajad on „Phorm”- tehnoloogia kasutamise vastu esitanud arvukalt kaebusi ning komisjon on teemat põhjalikult arutanud ka Ühendkuningriigi ametiasutustega. Menetluses osutatakse mitmele puudusele Ühendkuningriigi lähenemisviisis, mille alusel rakendada ELi e-privaatsuse ja isikuandmete kaitse eeskirju, mis nõuavad ELi liikmesriikidelt muu hulgas side konfidentsiaalsuse tagamist, keelates side pealtkuulamise või jälgimise ilma kasutaja nõusolekuta. Kõnealused probleemid kerkisid esile, kui komisjoni uuris Ühendkuningriigi ametiasutuste meetmeid, mida võeti pärast seda, kui internetikasutajad olid esitanud kaebusi Phormi kohta. „Reklaamitehnoloogiad, mille aluseks on kasutajate käitumisharjumuste jälgimine Internetis, võivad olla kasulikud ettevõtjatele ja tarbijatele, kuid neid kasutades tuleb järgida ELi eeskirju. Kõnealuste eeskirjade eesmärk on kaitsta kodanike privaatsust ja neid tuleb kõigis liikmesriikides rangelt järgida,” ütles ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. „Oleme Phormi juhtumit jälginud juba mõnda aega ning leiame, et Ühendkuningriigi ametiasutused rakendavad side konfidentsiaalsust käsitlevaid ELi eeskirju puudulikult. Kutsun Ühendkuningriigi ametiasutusi üles riiklikke õigusakte muutma ning tagama, et riiklikel ametiasutustel oleks piisav pädevus ja vahendid side konfidentsiaalsust käsitlevate ELi õigusaktide täitmise tagamiseks. See peaks võimaldama Ühendkuningriigil tõhusamalt reageerida uutele e-privaatsuse ja isikuandmete kaitsega seotud väljakutsetele, mis on esile kerkinud näiteks Phormi juhtumi puhul. Lisaks sellele aitaks see kinnitada Ühendkuningriigi tarbijatele, et nende eraelu puutumatus ja andmete kaitse on Internetti kasutades tagatud.” 2008. aasta aprillist alates on komisjon saanud Ühendkuningriigi kodanikelt ja Ühendkuningriigist Euroopa Parlamenti valitud saadikutelt mitu päringut, milles on väljendatud muret Phorm-reklaamitehnoloogia pärast, mida Interneti teenuseosutajad kasutavad käitumisharjumuste jälgimiseks. Phorm-tehnoloogia abil analüüsitakse pidevalt internetikasutajate käitumisharjumusi, et määrata kindlaks nende huvid; seejärel edastatakse kasutajatele teatavate veebisaitide külastamisel suunatud reklaami. 2008. aasta aprillis tunnistas Ühendkuningriigi püsivõrguoperaator BT, et katsetas Phormi 2006. ja 2007. aastal ilma katses osalenud tarbijaid sellest teavitamata. 2008. aasta oktoobrist detsembrini teostas BT uue katsetuse, kus tarbijatelt küsiti eelnevalt nõusolekut. BT katsete tulemusena esitati Ühendkuningriigi politseile ja andmekaitseasutusele ICO hulk kaebusi. Komisjon on kirjutanud Ühendkuningriigi ametiasutustele alates 2008. aasta juulist mitu kirja, uurides, kuidas nad on seoses Phormi juhtumiga kohaldanud asjaomaseid ELi õigusakte. Saadud vastuste analüüsi tulemusel näib komisjonile, et side konfidentsiaalsust tagavate ELi eeskirjade rakendamise viis Ühendkuningriigis tekitab põhimõttelisi probleeme. Ühendkuningriigi õigusaktide kohaselt on side ebaseaduslik pealtkuulamine kuritegu. Vastavate õigusaktide jõustamise eest vastutab Ühendkuningriigi politsei. Sellise kuriteo ulatus on siiski piiratud ainult „tahtliku” pealtkuulamisega. Kõnealuste õigusaktide kohaselt peetakse pealkuulamist seaduslikuks, kui pealtkuulajal „on alust arvata”, et pealtkuulamise jaoks on antud nõusolek. Komisjonile teeb muret ka asjaolu, et Ühendkuningriigil ei ole sõltumatut riiklikku järelevalveasutust, kes tegeleks nimetatud pealtkuulamisjuhtumitega. Ühendkuningriigil on kaks kuud aega vastata täna saadetud ametlikule kirjale, mis on rikkumismenetluse esimene etapp. Kui komisjon Ühendkuningriigilt vastust ei saa või kui saadav vastus on ebapiisav, võib komisjon otsustada esitada põhjendatud arvamuse (rikkumismenetluse teine etapp). Kui Ühendkuningriik ei täida ka selle järel ELi õigusaktidest tulenevaid kohustusi, annab komisjon asja Euroopa Kohtusse. Taust Eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitleva ELi direktiivi kohaselt peavad ELi liikmesriigid tagama side ja sellega seotud liiklusandmete konfidentsiaalsuse, keelates side ebaseadusliku pealtkuulamise või jälgimise ilma asjaomaste kasutajate loata (direktiivi 2002/58/EÜ artikli 5 lõige 1). ELi andmekaitse direktiivis täpsustatakse, et kasutaja nõusolek peab olema ”vabatahtlik, konkreetne ja teadlik tahteavaldus” (direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punkt h). Lisaks sellele nõutakse andmekaitse direktiivi artiklis 24, et liikmesriigid peavad kehtestama sanktsioonid, mida kohaldatakse rikkumise puhul. Artikli 28 kohaselt peab rakendamise järelevalve olema sõltumatute ametiasutuste ülesanne. Kõnealuseid andmekaitse direktiivi sätteid kohaldatakse ka side konfidentsiaalsuse valdkonnas. Telekommunikatsiooni valdkonnaga seotud rikkumismenetluste üksikasjalik ülevaade on kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/implementation_enforcement/infringement/