IP/09/1808 Brüssel, 24. november 2009 Kas Euroopa õpetajate koolitusvõimalused on piisavad? Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon ja Euroopa Komisjon tutvustavad täna oma uut aruannet „ Õpetajate erialane enesetäiendamine: Euroopa rahvusvahelises võrdluses”. Selles jõutakse järeldusele, et õpetajad vajavad tõhusat tagasisidet oma töö kohta, selleks et koolitusvõimalusi täielikult ära kasutada, kuid eduka erialase enesetäiendamise võtmeteguriteks on ka mitmekülgsed koolituskogemused ning parem töökeskkond koolides. Aruande kohaselt osalevad mingit laadi kutsealases koolituses peaaegu üheksa õpetajat kümnest ja rohkem kui pooled leiavad, et koolitusi võiks olla rohkem. Aruanne põhineb selle aasta rahvusvahelisel õpetamist ja õppimist käsitlenud uuringul (TALIS), mis korraldati 23 osalenud riigis, ning see pakub esimest korda rahvusvaheliselt võrreldavaid andmeid õpetajate erialase enesetäiendamise võimaluste kohta. Aruande esitlusel märkis Euroopa Komisjoni hariduse, koolituse, kultuuri ja noorsooküsimuste vo linik Maroš Šefčovič: „Meil on Euroopa Liidus üle kuue miljoni õpetaja ja nende suutlikkus kõiki õpilasi õppima innustada on meie ühiskonna tuleviku jaoks keskse tähtsusega. Kui me tahame kõrge kvaliteediga haridust, on oluline anda õpetajatele parimad võimalused oma oskuste arendamiseks, ja seda mitte ainult alguses, vaid kogu nende tööelu vältel. Innustades õpetajaid end erialaselt täiendama, aitame parandada selle kutseala staatust ja atraktiivsust.” OECD peasekretär Angel Gurría lisas: „Õpetajad on hariduse alustala ning õpetajate erialane enesetäiendamine on oluline haridussüsteemi kvaliteedi säilitamiseks. Käesolevas aruandes sisalduvad uuringu TALIS tulemused näitavad, et õpetajad tahavad õppida ja püüavad pidevalt oma teadmisi parandada, kuid ka seda, et tööea jooksul pakutava erialase enesetäiendamise võimalused tuleb õpetajate vajadustega paremini vastavusse viia.” Peamised sõnumid Aruande „Õpetajate erialane enesetäiendamine: Euroopa rahvusvahelises võrdluses” peamine järeldus on, et erialane enesetäiendamine on õpetajate elu väljakujunenud osa. Seega on sellel oluline potentsiaal hariduse parandamiseks. Siiski väidavad õpetajad, et „vastuolu töögraafikuga” on kutsealastel koolitustel osalemise peamine takistus, millest võib järeldada, et kasulik oleks võtta meetmeid õpetajate erialase enesetäiendamise tõhusamaks kaasamiseks õpetajate üldise töökoormuse ja koolide töökorralduse hulka. Üldiselt näitavad tulemused, et kooli poliitika anda õpetajatele tagasisidet nende saavutuste kohta on tihedalt seotud õpetajate erialase enesetäiendamise ja selle tajutava mõjuga. Koolis valitseval õhustikul on samuti oluline roll. Õpetajad, kes on rahul oma ametiga ja tunnevad end oma koolis hästi, suhtuvad positiivselt ka erialasesse enesetäiendamisse. Poliitikakujundajad võivad neist tulemustest järeldada, et suurem tähelepanu hindamisele, tagasisidele ja positiivsele kooliõhustikule võib aidata kujundada koolidest paremad „õppimise organisatsioonid”, edendades pidevat kutseõpet ja parandades seega õpetamise kvaliteeti. Temaatilise aruande „Õpetajate erialane enesetäiendamine: Euroopa rahvusvahelises võrdluses” valmistas ette Madalmaade Twente ülikooli teadlaste rühm, mida juhatas professor Jaap Scheerens, kes on ka aruande koostaja. Rohkem üksikasju aruande järelduste kohta leiate käesoleva pressiteate lisast . TALIS - õpetamist ja õppimist käsitlev rahvusvaheline uuring TALIS on OECD uus õpetamist ja õppimist käsitlev rahvusvaheline uuring . See on esimene rahvusvaheline uuring õpikeskkonna ja õpetajate töötingimuste kohta. Uuringus vaadeldakse probleeme, mis mõjutavad õpetajaid ja nende tööd, koolijuhtide ja õpetajate endi silme läbi. Selle eesmärk on täita haridussüsteemide rahvusvahelisel võrdlemisel tekkinud teabelünki. Uuring toimus Euroopa Komisjoni toetusel ning selles osales 23 riiki : Austraalia, Austria, Belgia (flaami kogukond), Brasiilia, Bulgaaria, Taani, Eesti, Ungari, Island, Iirimaa, Itaalia, Korea, Leedu, Malaisia, Malta, Mehhiko, Norra, Poola, Portugal, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania ja Türgi. Igast riigist valiti juhuslikult umbes 200 kooli ning igas koolis täitsid küsimustiku kooli juht ning 20 juhuslikult valitud õpetajat. Lisateave: Euroopa Komisjoni pressiteade (IP/09/926, 16 juuni 2009): Teacher effectiveness hampered by lack of incentives and bad behaviour in the classroom (Õpetajatele valmistab muret stiimulite puudumine ning õpilaste halb käitumine klassiruumis) OECD: OECD Teaching and Learning International Survey (TALIS) (Õpetamist ja õppimist käsitlev rahvusvaheline uuring TALIS) Euroopa Komisjon: Teacher education (õpetajakoolituse teemaline veebileht) Euroopa Komisjoni pressiteade (IP/09/1145, 16 juuli 2009): Key data on education in Europe: Longer schooling, fewer pupils and teachers (Põhiandmed hariduse kohta Euroopas: pikem kooliharidus, vähem õpilasi ja õpetajaid) Aruanne: http://ec.europa.eu/education/school-education/doc1962_en.htm APPENDIX Key messages from " Teachers’ Professional Development: Europe in international comparison": While 89% of teachers report that they had taken part in "structured professional development activity" over the last 18 months, it is a source of concern that more than 25% of teachers in Denmark, Iceland and the Slovak Republic report they have participated in no professional development at all during this period. When teachers participate in various professional learning activities and spend more days on professional development, they experience a greater impact of professional development on their work. Feedback as part of overall school policy is strongly linked to teachers' professional development and its perceived impact. Moreover, by promoting a positive school climate, school principals can create a supportive environment for teacher learning. More than half the teachers surveyed reported that they wanted more professional development than they received. Among EU teachers, the extent of unmet demand is highest in Portugal, Spain (Spanish teachers also have the highest participation rates) and Bulgaria. Female teachers and younger teachers are most likely to report unmet demand. Conflict with work schedule is the main reason for not engaging in more professional development. In Portugal, Estonia and Spain this is the case for more than 50% of teachers. However, the lack of suitable development activities is also a significant factor. Teachers report the greatest need for development in teaching students with special learning needs, which might be a reflection of the trend towards inclusive rather than segregated education and the growing emphasis on equity. Other areas of particular need are IT teaching skills and student discipline and behaviour. It is striking how positively teachers view the impact of all development activities. However, fewer teachers participate in those types of development (qualification programmes, collaborative research) which they deem to have the highest impact. These activities are the most time intensive and also those for which teachers are more likely to have to pay the full or partial cost.