IP/09/92 Bryssel den 22 januari 2009Det europeiska området för forskningsverksamhet allt mer attraktivt, men satsningarna får inte stagnera!I dag offentliggörs 2008 års rapport med de viktigaste siffrorna för vetenskap, teknik och konkurrenskraft. Årets rapport innehåller för första gången en översikt över utvecklingen mellan 2000 och 2006 när det gäller både EU:s investeringar i forskning och utveckling (FoU) och skapandet av ett europeiskt område för forskningsverksamhet. Rapporten visar att antalet europeiska forskare ökar och att EU lockar allt fler utländska forskare och mer privata FoU-investeringar från USA. FoU-intensiteten (alltså FoU-utgifterna i procent av BNP) har dock stagnerat på 1,8 %, och det hämmar EU:s ambitioner att bli ett kunskapsbaserat samhälle med global konkurrenskraft. Trots ökade forskningsinvesteringar i många medlemsstater och effektivare forskningssystem har EU långt kvar till sitt Lissabonmål att 3 % av BNP ska satsas på FoU. Resultaten hämmas av att näringslivet fortfarande avsätter relativt små medel till forskning och utveckling och av EU:s industriella struktur där den högteknologiska sektorn är mindre än i USA. 2008 års europeiska resultattavla för innovation, som samtidigt offentliggörs, redogör detaljerat för EU:s resultat när det gäller innovation. Båda rapporterna visar att EU måste ändra sin industriella struktur, satsa mer på innovation och säkra en ökad och förbättrad användning av FoU. EU-kommissionären för vetenskap och forskning, Janez Potočnik, och kommissionens vice ordförande Günter Verheugen, som ansvarar för näringsliv och industripolitik, har följande kommentarer till rapporten: ”En kristid som denna är inte rätt tillfälle att ta en paus från investeringar i forskning och innovation. Sådana satsningar är nödvändiga för att Europa ska komma starkare ut ur krisen, lösa problemen med klimatförändringar och klara globaliseringen. EU har många tillgångar, framför allt ett allt attraktivare europeiskt område för forskningsverksamhet och allt starkare satsningar på innovation. Mycket återstår dock att göra och det är särskilt viktig att komma till rätta med näringslivets relativt låga investeringsvilja. Med kommissionens initiativ för att öka EU:s forskningseffektivitet, främja innovation och utveckla högteknologimarknader är EU på rätt väg”. De viktigaste resultaten i 2008 års rapport om vetenskap, teknik och konkurrenskraft visar följande: 1. Forskning är en viktig konkurrensfaktor i en globaliserad värld. Nya viktiga aktörer har framträtt inom forskning och teknik, framför allt i Asien. Kunskapen är allt jämnare fördelad, vilket innebär att EU nu står för mindre än 25 %. Det europeiska området för forskningsverksamhet måste göras mer attraktivt, öppet och konkurrenskraftigt på den globala arenan. 2. Den totala FoU-intensiteten i EU stagnerar, men det finns stora variationer medlemsländerna emellan. Alla EU-medlemsstater har ökat sina FoU-utgifter mellan 2000 och 2006, vilket visar deras starka vilja att genomföra Lissabonstrategin. Denna ökning motsvarades dock av BNP-tillväxten under den aktuella perioden, vilket innebär att FoU-intensiteten legat kvar på omkring 1,84 % sedan 2005[1]. Mellan 2000 och 2006 var det 17 medlemsstater, huvudsakligen sådana som släpat efter, som ökade sin FoU-intensitet. Samtidigt har dock tio medlemsstater, som står för 47 % av EU:s BNP, sett sin FoU-intensitet minska. Japan har ökat sin FoU-intensitet från 3,04 % till 3,39 %, Sydkorea från 2,39 % till 3,23 % och i Kina, som satsar allt hårdare på att komma ifatt, ökade den från 0,90 % till 1,42 %. 3. Den privata sektorns forskningssatsningar är fortfarande för små. Det viktigaste skälet till att EU ligger efter konkurrenterna i fråga om forskningsintensitet är att det europeiska näringslivet inte satsar lika mycket. Mellan 2000 och 2005 minskade näringslivets FoU-finansiering i EU, samtidigt som den ökade betydligt i USA, Japan och Kina. Detta beror framför allt på att den forskningsintensiva högteknologiska sektorn är mindre i EU. För att man ska kunna bygga upp en kunskapsintensiv ekonomi krävs strukturella förändringar mot högre FoU-intensitet inom olika sektorer och en större andel högteknologiska sektorer inom EU-ekonomin. Detta förutsätter ramvillkor som främjar utvecklingen av snabbt växande högteknologiska mindre företag, utvecklingen av innovationsvänliga marknader i Europa och billigare tillgång till EU-täckande patent. 4. Framstående forskning: allt fler forskare men lägre kapacitet för kunskapsutnyttjande än konkurrenterna. Antalet forskare har ökat dubbelt så snabbt i EU som i USA och Japan sedan 2000, även om andelen forskare i arbetsstyrkan fortfarande är lägre. När det gäller forskningens genomslag räknas EU fortfarande som världens största producent av vetenskaplig kunskap (mätt i antal publikationer). EU bidrar dock mindre än USA till de publikationer som har störst tyngd. 5. EU lockar allt mer utländska investeringar och fler forskare och tekniker. EU lockar till sig allt mer privata FoU-investeringar från USA, trots att Asien framträtt som en ny FoU-aktör. Under 2005 gjorde amerikanska dotterbolag 62,5 % av sina FoU-investeringar i EU och endast 3,3 % i Kina. EU lockar också till sig allt fler forskare och tekniker från tredjeländer. För mer information: Hela rapporten med 2008 års viktigaste siffror om vetenskap, teknik och konkurrenskraft: http://ec.europa.eu/research/era/ Hela 2008 års resultattavla för innovation: http://www.proinno-europe.eu/metricsSe även MEMO/09/19 + IP/09/112 + MEMO/09/18 [1] Preliminär siffra för 2007: 1,83 %.