IP/09/1333 Briuselis, 2009 m. rugsėjo 17 d. Pienas. Komisija siūlo tolesnes trumpalaikes, vidutinės trukmės ir ilgalaikes pagalbos pieno sektoriui priemones Už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakinga Komisijos narė Mariann Fischer Boel šiandien išsamiai apibūdino Komisijos vykdomos kampanijos, kuria siekiama padėti Europos Sąjungos pieno sektoriaus ūkininkams įveikti rinką ištikusią krizę, naujausią etapą. Liepą Komisija parengė ataskaitą, o šiandien Europos Parlamentui pateikė atitinkamų priemonių paketą – jame išdėstė trumpalaikes priemones ir veiksmus, kuriais siekiama ilgesnį laiką užtikrinti pieno sektoriaus gerovę. Komisija jau ėmėsi veiksmų, kad valstybės narės galėtų skirti ūkininkams laikiną paramą iki 15 tūkst. eurų. Be to, kad būtų galima sparčiau reaguoti į būsimus rinkos sutrikimus, Komisija siūlo pieno sektoriuje numatyti skubos priemonių, jau taikomų kituose ūkio sektoriuose. Jei valstybės narės pakeistų kvotų supirkimo sistemos taikymo taisykles, sprendžiant papildomo mokesčio taikymo klausimą į nacionalinį rezervą patekusios supirktos kvotos nebebūtų laikomos nacionalinės kvotos dalimi. Jei papildomas mokestis vis tiek būtų taikomas, supirktoms kvotoms prilygstanti dalis galėtų būti panaudojama restruktūrizacijai. Kad nauda būtų ilgalaikė, Komisija iš valstybių narių ir savo atstovų sudarys ekspertų darbo grupę. Ši darbo grupė, be kita ko, nagrinės sutartinius ūkininkų ir pieno sektoriaus atstovų santykius, aiškinsis, kaip nuo ataskaitos rezultatų (jie bus paskelbti iki šių metų pabaigos) priklauso pieno sektoriaus maisto grandinės veikimas, ir svarstys, kokia pieno rinkos ateities perspektyva. „Šis paketas grindžiamas įvairiais veiksmais, kurių jau ėmėmės ir kurie, panašu, duoda gerų rezultatų, – sakė už žemės ūkį ir kaimo plėtrą atsakinga Komisijos narė Mariann Fischer Boel. – Pienininkų tunelio gale jau matyti šviesa. Štai kodėl esu labiau nei bet kada įsitikinusi, kad neverta grįžti „atgal į ateitį“ tais keliais, kurie mūsų pieno sektoriui ilgainiui būtų nepalankūs ir lemtų visišką ūkininkų nepajėgumą numatyti ateities. Po būklės įvertinimo priimtų sprendimų radikaliai keisti nėra prasmės. To nedaryti atvirai prašė ir Europos Vadovų Taryba. Esu įsitikinusi, kad šiandieniniai mūsų ketinimai pieno sektoriaus ūkininkams duos realios ir konkrečios naudos. Reikia pamąstyti ir apie tai, kokių veiksmų imsimės tiek artimiausiu metu, tiek vėliau. Šiuo metu konstruktyvių minčių yra iškėlusios Prancūzija ir Vokietija.“ Trumpalaikės priemonės Kad valstybės narės pagal laikinąją krizei įveikti skirtų valstybės pagalbos priemonių sistemą galėtų ūkininkams teikti laikiną 15 tūkst. eurų neviršijančią paramą, Komisija artimiausiomis savaitėmis pakeis valstybės pagalbos taisykles. Ateityje pieno sektoriui bus taikomas vienos bendros rinkos organizavimo taisyklių 186 straipsnis, pagal kurį sutrikus rinkai Komisija, neviršydama savo įgaliojimų, gali nedelsdama imtis laikinų veiksmų. Komisija siūlo valstybėms narėms kitaip taikyti kvotų supirkimo schemas. Šiuo metu valstybės narės gali supirkti kvotas iš ūkininkų ir perduoti jas į nacionalinį rezervą, kad jos būtų panaudojamos restruktūrizacijai. Nacionalinis rezervas sudaro visos valstybei narei skirtos kvotos dalį. Jei atskiri gamintojai savo kvotą viršija, o pati valstybė narė (įskaitant nacionalinį rezervą) – ne, papildomo mokesčio mokėti nereikia. Komisija siūlo, kad, sprendžiant papildomo mokesčio taikymo klausimą, į nacionalinį rezervą patekusios supirktos kvotos nebebūtų laikomos nacionalinės kvotos dalimi. Jei papildomas mokestis vis tiek būtų taikomas, supirktoms kvotoms prilygstančią dalį būtų galima panaudoti restruktūrizacijai. Vidutinės trukmės ir ilgalaikės priemonės Komisija siūlo įsteigti ekspertų darbo grupę, kurią sudarytų Komisijos ir valstybių narių atstovai. Ši darbo grupė išsamiai nagrinėtų įvairius klausimus, pavyzdžiui: galimybę sukurti teisinę sistemą, pagal kurią būtų nustatomi sutartiniai pieno sektoriaus ūkininkų ir pieno pramonės atstovų santykiai ir kuri padėtų rinkoje išlaikyti pasiūlos bei paklausos pusiausvyrą ir užtikrinti sąžiningą konkurenciją, pieno sektoriaus tiekimo grandinės veikimo ataskaitos, kurią Komisija pažadėjo pateikti iki metų pabaigos, išvadas, klausimą, ar Europos pieno rinka ilgainiui padėtų kainas padaryti skaidresnes, klausimą, kaip Europos pieno sektoriuje skleisti su gamybos sąnaudomis ir naujovėmis susijusią gerąją patirtį. Padėtis pieno rinkoje Remiantis naujausiais duomenimis, kainos didėja. Per mėnesį sviesto kainos Prancūzijoje išaugo 4 procentais, Vokietijoje – 8, o Jungtinėje Karalystėje – dar labiau. Nugriebto pieno kainos Europos Sąjungoje vidutiniškai padidėjo 2–3 procentais. Rugpjūtį pakeitus eksporto taisykles, sūrio kainos šoktelėjo 5–7 procentais. Vidutinė pieno kaina Europos Sąjungoje rugpjūtį padidėjo beveik 2 procentais, o intervencinio supirkimo beveik neprireikė. Taikomos priemonės Šiais metais rinkos priemonėms įgyvendinti Komisija ketina išleisti dar 600 mln. eurų. 70 procentų tiesioginių išmokų šiemet gali būti išmokėta anksčiau nei įprasta – spalį. Remiantis būklės įvertinimu ir ekonomikos atkūrimo priemonių paketu, dar 4,2 mlrd. eurų skirta naujiems uždaviniams, įskaitant pieno sektoriaus restruktūrizaciją, spręsti. Šios lėšos bus pridėtos prie tų, kurias numatyta skirti įgyvendinant kaimo plėtros politiką. Komisija taip pat remia pieno tiekimo mokykloms programą ir pieno produktų populiarinimo priemones.