IP/ 09/1596 Briuselis, 2009 m. spalio 28 d. Ateities internetas padės kurti veiksmingas išmaniąsias sistemas. Europoje bus mažiau transporto spūsčių, mažesnė tarša, geresnė sveikatos priežiūra. Sklandesnis eismas keliuose, patikimiau ir veiksmingiau tiekiama energija, pažangiausios medicinos paslaugos, teikiamos namuose, – tai ateities interneto galimybių pavyzdžiai. Interneto ryšys sujungs tokius fizinius objektus kaip automobiliai arba judrieji prietaisai su infrastruktūromis (pvz., eismo valdymo sistemomis), ir bus galima realiuoju laiku naudoti didžiulius informacijos srautus šių infrastruktūrų veiklos procesams ir efektyvumui pagerinti. Šiandien Europos Komisija atskleidė strategiją, kaip Europai tapti išmaniųjų interneto ryšiu grindžiamų infrastruktūrų plėtojimo lydere. Komisija ragina Europos vyriausybes ir informacijos ir ryšių technologijų (IRT) sektorius pasinaudoti augančiu naujoviškų interneto priemonių poreikiu ir dabartines infrastruktūras – sveikatos apsaugos, energijos tinklų arba eismo valdymo – paversti išmaniosiomis. Todėl Komisija pristatys viešųjų institucijų ir svarbiausių IRT sektoriaus atstovų partnerystės iniciatyvą, kurios 2011–2013 m. 300 mln. EUR biudžetas bus skirtas artimiausiu metu atrinksimiems projektams įgyvendinti. Šios lėšos papildys 200 mln. EUR paramą, kasmet skiriamą IRT moksliniams pamatinių interneto technologijų srities tyrimams. „Internetas gali padėti įveikti ateities iššūkius ir ištraukti Europos ekonomiką iš krizės. Naudojant interneto prietaikas ir technologijas galima pagerinti eismą miestuose, kur netrukus susitelks 70 proc. pasaulio gyventojų. Jas galima ir būtina naudoti gerinant energijos valdymo sistemas, nes 2030 m. elektros energijos bus vartojama dvigubai daugiau nei šiuo metu. O senėjant Europos Sąjungos visuomenei internetas gali padėti pagerinti mūsų sveikatos priežiūros sistemas ir suteikti galimybę aptarnauti pacientus per atstumą , – teigia už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą atsakinga Europos Komisijos narė Viviane Reding. – Europa ir jos bendrovės turėtų pasinaudoti proga plėtoti interneto ryšio technologijas ir prietaikas, kuriomis galima labai padidinti kasdienių procesų ekonominį ir socialinį efektyvumą .“ Europos Komisija šiandien pasiūlė ES masto interneto naujovių strategiją, susiesiančią vyriausybių ir įvairių Europos pramonės sektorių veiklą. Strategija siekiama pagerinti mūsų ekonomikai ir visuomenei svarbiausias infrastruktūras, kad atliekant kasdienes užduotis būtų galima apdoroti didžiulius informacijos kiekius. Jau dabar interneto duomenų srautas kasmet padidėja 60 proc. Internetas jungia milijardus jutiklių ir interneto ryšio judriųjų prietaisų, juo perduodama vis sudėtingesnė informacija, todėl infrastruktūros turi būti pakankamai išmanios, kad visa ši informacija galėtų būti pana udota realiuoju laiku. Pavyzdžiui, pritaikius tokias interneto technologijas, kaip jutikliai, išmaniosios žymos , o ateityje – ir Galileo palydovinės navigacijos sistemą, transporto spūsčių, dėl kurių Europoje kasmet patiriama 135 mlrd. EUR nuostolių, būtų galima sumažinti 20 proc., o išmetamųjų teršalų – 15 proc. ( IP/08/1979 ). Šiandien paskelbtu planu siekiama, kad E uropa taptų viena pirmaujančiųjų vykdant mokslinius tyrimus ir kuriant ateities interneto technologijas, kurios kasdieniame gyvenime svarbias infrastruktūras, kaip antai sveikatos apsaugos, transporto ir energetikos, paverstų išmaniomis. Taip ne tik padidėtų Europos IRT sektoriaus konkurencingumas, bet ir Europos vartotojams būtų suteikta galimybė pirmiesiems pasinaudoti naujų prietaikų ir paslaugų teikiamais privalumais. Išmaniosios sistemos jau bandomos visos Europos regionuose ir miestuose. Pavyzdžiui, Stokholmas investavo į išmaniąją eismo valdymo sistemą , kuri padeda sutrumpinti kelionės laiką, populiarinti viešąjį transportą ir mažinti išmetamo anglies dioksido. Naudojant jutiklių tinklus ir judriuosius prietaisus galima gauti beveik realiojo laiko duomenis, būtinus energijos arba transporto sistemoms valdyti. Tuomet ši informacija gali būti panaudota, pvz., tobulinant miesto judumo sistemą. Pradėjus plačiai taikyti minėtus belaidžius prietaisus, jiems bus galima panaudoti radijo dažnio spektro dalį, atlaisvintą dėl „skaitmeninio dividendo“ ( IP/09/1595 , MEMO/09/482 ). Europos Komisija šiandien paragino vyriausybes ir pramonės atstovus dirbti išvien ir mokslinius tyrimus dar labiau sutelkti į pagrindines interneto technologijas ir spartesnį jų taikymą kasdieniame gyvenime. Komisija duos impulsą šios valdžios ir privataus subjektų partnerystės pradžiai, 2010 m. paskelbdama kvietimą teikti pasiūlymus. Iš viso šiai iniciatyvai 2011–2013 m. numatoma skirti 300 mln. EUR; tikimasi, kad pramonės sektorius prisidės panašia suma. Komisija jau finansuoja mokslinius tyrimus, skirtus išmanesniam internetui kurti: 400 mln. EUR investuota į daugiau kaip 90 Europos projektų pagal IRT mokslinių tyrimų programą ir dar 200 mln. EUR per metus bus skirta iš 2011–2013 m. mokslinių tyrimų biudžeto. Vienas pavyzdžių – projektas SENSEI , skirtas realiajam ir skaitmeniniam pasauliams sujungti sukuriant išmanųjį tinklą, kad, pvz., vienu automobiliu besidalijančius gyventojus būtų galima tekstiniu pranešimu informuoti, kad netoliese yra autobusas, galintis greičiau juos nuvežti ten, kur reikia. Pagrindiniai faktai Šiandien paskelbtas pranešimas – tai Europos naujovių ir mokslinių tyrimų plano, kurį parengti paraginta 2008 m. gruodžio mėn. vykusiame Europos Sąjungos Vadovų Tarybos susitikime, kūrimo dalis. Tai taip pat Komisijos atsakas į Aho grupės rekomendaciją, raginančią Europos IRT mokslinių tyrimų sektorių nebijoti rizikuoti ir aktyviau siekti pelno iš tyrimų rezultatų ( IP/08/1288 , MEMO/08/430 ). Komisijos pranešimą rasite: http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/library