IP/09/1241 Briselē, 2009. gada 19 . augustā Konkurence – Komisija publicē 2008. gada ziņojumu par konkurences politiku Eiropas Komisijas 2008. gada ziņojumā par konkurences politiku sniegts pārskats par ES konkurences politikas galvenajiem attīstības virzieniem un nozīmīgākajiem noteikumu piemērošanas pasākumiem. Tajā aprakstīts, kā konkurences politikas instrumenti tika izmantoti finanšu un ekonomikas krīzes pārvarēšanai, un norādītas priekšrocības, ko konkurences politika sniedz patērētājiem. Šis darbs ietvēra arī citu konkurences noteikumu piemērošanu – tāpat kā iepriekš tika turpināti pasākumi pret konkurenci kropļojošu rīcību, uzņēmumu apvienošanās lietu pārbaude un valsts atbalsta izskatīšana. Par konkurences politiku atbildīgā komisāre Nēlī Krusa sacīja: „2008. gads bija neparasts un grūts gads, kad Eiropa saskārās ar bezprecedenta ekonomiskām problēmām. Es uzskatu, ka Komisijas darbība konkurences jomā bija noteicošais faktors vienotā tirgus un konkurences priekšrocību saglabāšanā, kā arī vienlaicīgi finanšu sistēmas stabilitātes nodrošināšanā. Cieša sadarbība starp partneriem Eiropas un valstu līmenī mums ir ļāvusi efektīvi un savlaicīgi pievērsties krīzes pārvarēšanai. Tomēr netika pārtraukta citu konkurences noteikumu piemērošana – krīzes laikā konkurences noteikumi ir pat vēl svarīgāki ekonomikai, un Komisijas veiktais darbs, tos piemērojot, joprojām ir ārkārtīgi nozīmīgs.” Politikas reforma ātrāku un labāku lēmumu pieņemšanai 2008. gads ir bijis ļoti auglīgs gads konkurences politikai pretmonopola, valsts atbalsta un uzņēmumu apvienošanās kontroles jomā. Pieņemot vispārējo grupu atbrīvojuma regulu un ieviešot līdzsvara testu, valsts atbalsta jomā Komisija ir pārgājusi uz dalībvalstu paziņoto atbalsta pasākumu analīzi, kas vairāk ir balstīta uz ekonomisko ietekmi. Komisija pieņēma arī Balto grāmatu par zaudējumu atlīdzināšanas prasībām saistībā ar ES konkurences noteikumu pārkāpšanu. Baltā grāmata ir progress to šķēršļu pārvarēšanā, kas pašlaik rodas no konkurences problēmām cietušajiem, lai saņemtu reālu kompensāciju. Turpinot apkarot karteļus, Komisija ir ieviesusi mehānismu, lai atrisinātu karteļu lietas ar iesaistīto pušu vienošanos, izmantojot vienkāršotu procedūru, kas ļauj ātrāk izskatīt lietas un atvēlēt resursus citu karteļu lietu izskatīšanai un jaunas izmeklēšanas sākšanai. Uzmanības pievēršana priekšrocībām, ko konkurences politika sniedz patērētājiem Pirmo reizi 2008. gada ziņojumā ir īpaša nodaļa par tematu, kas tiek uzskatīts par sevišķi svarīgu konkurences politikas jomā. Izvēlētais temats ir „Karteļi un patērētāji”. 2008. gadā Komisija sodīja ar naudassodu 34 uzņēmumus atbilstīgi septiņiem lēmumiem par karteļiem. Tādās lietās kā banānu kartelis patērētāji tieši cieta no augstākām cenām, kamēr Komisija pārtrauca cenu noteikšanas karteļa darbību (skatīt IP/08/1509 ). Saskaņā ar Komisijas dienestu aplēsēm to karteļu nodarītais kaitējums ekonomikai, kurus Komisija sodīja ar naudassodu no 2005. līdz 2007. gadam, veido vismaz 7,6 miljardus euro. Dominējošo uzņēmumu uzraudzība Apkarojot dominējošā tirgus stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, Komisija 2008. gadā pieņēma nozīmīgus lēmumus enerģētikas un IT nozarē. Komisijas īstenotās izpētes rezultātā par konkurenci enerģētikas nozarē un pēc Komisijas veiktās plašās izmeklēšanas Vācijas enerģētikas uzņēmums E.ON labprātīgi piedāvāja nodalīt savas uzņēmējdarbības nozīmīgas daļas, lai kliedētu izmeklēšanas gaitā radušās bažas (skatīt IP/08/1774 ). Tas ļaus jauniem konkurentiem ienākt Vācijas enerģijas tirgū un piedāvās lielāku izvēli patērētājiem Vācijā. Pārvades infrastruktūras atsevišķā apsaimniekošana uzlabos arī Eiropas enerģijas tirgus darbību, nodrošinot visiem tirgus dalībniekiem vienādu piekļuvi tirgum. 2008. gadā Komisija arī sodīja Microsoft ar otro naudassoda maksājumu 899 miljonu euro apmērā par to, ka tas nepildīja Komisijas 2004. gada lēmumu, kurā tam pieprasīts apmainīties ar svarīgu informāciju par savstarpēju izmantojamību ar tā konkurentiem uz pieņemamu noteikumu pamata (skatīt IP/08/318 un MEMO/08/125 ). Noturīgi rezultāti iedzīvotāju labā Kā rāda 2008. gadā gūtā pieredze, konkurences politika nav ne statiska, ne neelastīga, bet spējīga ņemt vērā mainīgo ekonomisko situāciju, tajā pašā laikā nodrošinot līdzvērtīgus konkurences apstākļus vienotajā tirgū. Šis stingru principu apvienojums ar elastīgiem procesiem ir padarījis konkurences politiku par konstruktīvu un stabilizējošo faktoru ES finanšu sistēmā un reālajā ekonomikā kopumā. Jo īpaši kopš krīzes sākuma 2008. gada oktobrī līdz gada beigām Komisija pieņēma aptuveni 40 lēmumus par atbalstu bankām un reālajai ekonomikai un izdeva trīs norādījumu dokumentus par to, kā dalībvalstis varētu izmantot valsts atbalsta noteikumus, lai atbalstītu finanšu nozari un ekonomiku krīzes laikā. 2008. gada ziņojums par konkurences politiku atrodams : http://ec.europa.eu/competition/publications/annual_report/index.html