IP/09/642 Брюксел, 27 април 2009 г.Докладът Барка: Комисар Данута Хюбнер и Фабрицио Барка представят предложения за реформа на политиката на сближаване на ЕСДанута Хюбнер, Европейски комисар за регионалната политика, и Фабрицио Барка, главен директор в Министерството на финансите и икономиката на Италия, представят днес констатациите на „Доклад Барка — програма за реформа на политиката на сближаване“. Докладът, изготвен по молба на комисаря, дефинира логиката на европейска политика на сближаване и отправя препоръки за мащабна, разчитаща на десет „опорни елемента“, реформа. Предложенията на доктор Барка са разработени напълно независимо от Комисията и включват приноса на експерти от академичните среди и служители на държавите-членки след поредица от срещи, проведени през 2008 г. Докладът е част от процеса на сериозно преосмисляне на бъдещата политика след 2013 г., който започна през 2007 г. с четвъртия доклад за икономическо и социално сближаване.Комисар Хюбнер заяви: „Докладът Барка потвърждава ролята на политиката на сближаване като основен стълб в процеса на европейска интеграция. В него се признава, че всички региони трябва да са в състояние да разгърнат потенциала си за икономическо развитие и че всички граждани трябва да усетят ползотворния ефект на политиката, независимо къде живеят. В доклада се потвърждава, че реформите, предприети от нас през последните няколко години, са правилните. Той открива и нови амбициозни перспективи, които ще разширят вижданията ни за модернизирането на политиката.“ Фабрицио Барка подчерта: „Обзорът на факти и теория в доклада показва, че ЕС се нуждае от такава политика за икономическо и социално развитие, която е съобразена с конкретните нужди на сериозно различаващи се помежду си места. Тя трябва да е в състояние да предоставя по-добри възможности и да се справя с предизвикателствата, породени от обединяването на пазарите, пред които са изправени гражданите на ЕС. Една реформирана политика на сближаване може да постигне тази задача чрез напреднали методологии, засилено внимание към постигането на резултати и модерно управление на няколко нива.“ Препоръките за реформа на доклада са групирани в десет „опорни елемента“: 1: Неотменно внимание към съществените приоритетиПо думите на д-р Барка ЕС трябва да насочи около 65 % от финансирането си към три или четири съществени приоритета, като изборът между държави-членки и региони варира според нуждите и стратегиите. Критериите за отпускането на финансиране остават до голяма степен непроменени (т.е. основават се на БВП на глава от населението). Един или два съществени приоритета трябва да се занимават със социалното приобщаване, за да позволят разработването на "териториална социална програма“. 2: Нова стратегическа рамка Стратегическият диалог между Комисията и държавите-членки (или в някои случаи регионите) трябва да се подобри и да се основава на Европейска стратегическа рамка за развитие, в която са изложени ясни принципи, индикатори и целеви резултати за оценяване на постигнатото. 3: Нови договорни отношения, изпълнение и отчетност Комисията и държавите-членки трябва да разработят нов тип договорно споразумение (Национален стратегически договор за развитие), в който на първо място е залегнала грижата за постигане на резултати и за реални ангажименти. 4: По-добро управление по отношение на съществените приоритети Комисията трябва да определи поредица от „условия“ за националните институции във връзка с ползването на финансиране за определени приоритети и трябва да оценява напредъка към постигането на целевите резултати. 5: Насърчаване на изразходване на средства, което следва принципа на „допълняемостта“, иновативно е и гъвкаво Комисията трябва да засили прилагането на принципа на „допълняемостта“, с който се гарантира, че държавите-членки не заменят национални разходи с разходи на ЕС, като установи пряка връзка с Пакта за стабилност и растеж. Необходим е договорен ангажимент, за да се гарантира, че мерките са новаторски и носят добавена стойност. 6: Насърчаване на експериментирането и мобилизиране на местни действащи лица Комисията и държавите-членки трябва да насърчават експериментирането и да намерят по-успешен баланс между създаването на стимули за местно участие във връзка с политики и предотвратяването на „присвояването“ на политики от страна на заинтересовани групи. 7: Насърчаване на процес на учене: стъпка към оценка на въздействието в бъдеще По-доброто проектиране и прилагане на методи за прогнозиране на резултати при хипотетично нереализиране на интервенцията би направило по-успешно разбирането относно „кое къде води до резултати“ и би имало дисциплиниращ ефект при планирането на дейности. 8: Засилване на ролята на Комисията като център на експертни познания По-сериозно съсредоточаване на експертни познания в Комисията при по-добра координация между генералните дирекции, за да се подкрепи по-сериозната роля и свобода на действие на Комисията при отделните политики. Това предполага значителни инвестиции в човешки ресурси и организационни промени. 9: Полагане на усилия по отношение на финансовото управление и контрол Постигането на по-голяма ефикасност при администрирането на структурните фондове чрез изпълнението на осъществявана в момента програма за опростяване и обмислянето на други начини за намаляване на разходите и тежестта, наложени на Комисията, държавите-членки и бенефициерите.10: Засилване на политическата система на взаимен контрол на високо равнище По-строга система на взаимен контрол между Комисията, Европейския парламент и Съвета, чрез създаването на нарочен Съвет за политиката на сближаване. Насърчаване на постоянен дебат относно съдържанието, резултатите и въздействието на политиката на сближаване. Пълният текст на доклада и всички предварителни студии могат да бъдат прочетени на:http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm