IP/09/1710 2009 m. lapkričio 13 d. Aplinka. Anot Komisijos nario S. Dimo, sveikos ekosistemos ne tik ekonomiškai naudingos – be jų neįmanoma suvaldyti klimato kaitos Šiandien už aplinką atsakingas Komisijos narys Stavras Dimas kalbės apie tai, kaip svarbu įvertinti gamtos teikiamus privalumus, kad galėtume veiksmingiau juos saugoti. Gamta nemokamai teikia begalę paslaugų: reguliuoja vandens nuotėkį, apsaugo nuo potvynių ir kaupia anglies dioksidą. Kadangi visame pasaulyje ekosistemos vis labiau alinamos kyla grėsmė, kad daugelio šių paslaugų galime netekti. Nors k ai kurias iš jų galima sukurti naudojantis technologijomis, neretai už tai tenka mokėti didelę kainą. Norint pereiti prie darnesnės ekonomikos, būtina apsaugoti ir atkurti biologinę įvairovę, visų pirma todėl, kad nuo jos labai priklauso kovos su klimato kaita sėkmė. Komisijos narys S. Dimas paskelbs vykdant projektą „Ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonomika“ (EBĮE) – didelio masto nepriklausomą visuotinį tyrimą, kurį finansuoja ir Europos Komisija, – parengtos svarbios ataskaitos išvadas. Tyrimo vadovas Pavanas Sukhdevas taip pat pristatys politikos kūrėjams skirtą EBĮE ataskaitą. Komisijos narys S. Dimas sakė: „ Šios EBĮE ataskaitos išvados akivaizdžios – dažniausiai gamtos nesaugome todėl, kad nesuvokiame jos vertės. Kad geriau saugotume gamtą, turime išmokti ją vertinti. Pernelyg dažnai manoma, kad ekonominė gamtos vertė nedidelė arba kad jos iš viso nėra, tačiau iš tiesų nuo gamtos priklauso mūsų ekonomika ir visuomenė, ji taip pat gali padėti veiksmingai apsisaugoti nuo klimato kaitos. Jei neapsaugosime vertingų ekosistemų, nepajėgsime sušvelninti klimato kaitos ar prie jos prisitaikyti, o jei neišvengsime pavojingos klimato kaitos, neįstengsime sustabdyti biologinės įvairovės nykimo.“ EBĮE tyrimo vadovas Pavanas Sukhdevas sakė: „ Tai, kad visuomenė nemato ekosistemų ir biologinės įvairovės ekonominės vertės, yra pagrindinė nerimą keliančio jų nykimo priežastis. Mūsų gamtos turtų, vadinamojo gamtinio kapitalo, atsargos tiek pat svarbios kiek žmonių sukurtas fizinis turtas ar kapitalas. Taigi būtinas politikos prioritetas – suvokti gamtinio kapitalo naudą visuomenei ir už ją atsilyginti.“ Investicijos į gamt os išsaugojimą yra ekonomiškai pelningos Ataskaita rodo, kad investicijos į ekosistemų apsaugą gali būti ekonomiškai labai pelningos. Nuo gamtos priklauso daug ekonomikos sektorių. Gamta teikia ir įvairių ilgalaikio ekonomikos augimo galimybių. Gamtos gebėjimas teikti tokias gyvybiškai svarbias paslaugas, kaip aprūpinimas gėlu vandeniu ir klimato reguliavimas, dažnai kainuoja mažiau negu investicijos į technologinius sprendimus. Saugomos teritorijos – mūsų aplinkos išsaugojimo politikos kertinis akmuo – reikalingos ne tik gamtai, jos gali duoti ir didžiulės naudos. Apskaičiuota, kad tinklo „Natura 2000“ (Europos saugomų teritorijų tinklo) apsauga Škotijoje teikia trigubai daugiau naudos visuomenei, nei patiriama išlaidų. Be to, gamt os apsauga – pigiausias klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos būdas. Nepaisant klimato kaitos švelninimo pastangų, prognozuojama, kad kintant klimatui didės stichinių nelaimių pavojus. Investicijos į sveikas ekosistemas labai padės apsisaugoti nuo tokių nelaimių kaip potvyniai ir audros. O jei atsižvelgsime į visą kitą ekosistemų teikiamą naudą, suvoksime, kaip svarbu jas puoselėti. Ataskaitos išvadose taip pat pabrėžiama, kaip svarbu Kopenhagoje susitart i dėl finansavimo, skirto dėl atogrąžų miškų kirtimo ir nykimo į atmosferą patenkančio anglies dioksido (CO 2 ) kiekiui mažinti, pagal Dėl miškų kirtimo ir nykimo į atmosferą patenkančių išmetamųjų teršalų mažinimo programą (angl. „ Reducing Emissions from Deforestation and Degradation“ ) . Dėl miškų kirtimo ir nykimo į atmosferą patenka apie 20 % visame pasaulyje išmetamo CO 2 , t. y. daugiau negu bendrai išmetama iš visų rūšių transporto. ES trokšta, kad Kopenhagos susitarime būtų nustatytas tikslas iki 2020 m. bent perpus sumažinti atogrąžų miškų kirtimo mastą, o iki 2030 m. visiškai sustabdyti pasaulio miškingumo mažėjimą. Europos Komisijos pasiūlyme padidinti besivystančių šalių kovai su klimato kaita skiriamą finansavimą yra ir nuostatų dėl miškų kirtimo sustabdymo (žr. IP/09/1297 ). Ateities uždaviniai Ataskaitoje nurodomi du pagrindiniai politikos kūrėjų uždaviniai. Pirmasis – suvokti mūsų ekosistemų, biologinės įvairovės ir gamtos išteklių vertę ir atsižvelgti į tai priimant visų politikos sričių vietos, nacionalinio ir visuotinio lygmens sprendimus. Antrasis – veiksmingai reaguoti ir politinius sprendimus pritaikyti prie skirtingų ekonomikos tipų ir visuomenės poreikių. Ilgainiui būtina geriau suvokti ir nustatyti biologinės įvairovės ir ekosistemų vertę, kad būtų galima paremti integruotą politikos vertinimą. Pagrindiniai faktai EBĮE projekt as – Vokietijos ir Europos Komisijos atsakas į Potsdame (Vokietija) susitikusių G8+5 aplinkos ministrų pasiūlymą atlikti visuotinį ekonominių biologinės įvairovės nykimo pasekmių tyrimą. Tyrimui vadovauja Jungtinių Tautų aplinkos programos (JTAP) organizacija, o finansinę paramą teikia Europos Komisija, Vokietija, Jungtinė Karalystė ir neseniai prie šio projekto prisijungusios Norvegija, Nyderlandai ir Švedija. JTAP pranešimas spaudai ir visos EBĮE ataskaitos pateikiamos www.teebweb.org . Spaudos konferencija vyks 14 val. „Sofitel Brussels Europe“ viešbutyje (1 Place Jourdan, Briuselis). Pranešimas transliuojamas šiame vaizdo naujienų puslapyje http://www.tvlink.org/media.php?type=video&chid=11&titleleft=Environment&order_by=date&chid=11&offset=5