IP/09/1530 Brüssel, 15. oktoober 2009 ELi integreeritud merenduspoliitika – komisjoni järgmise koosseisu prioriteedid Täna esitas Euroopa Komisjon eduaruande ELi integreeritud merenduspoliitika viimase kahe aasta kordaminekute ja tuleviku väljavaadete kohta. Koos sellega esitas komisjon kaks konkreetset ettepanekut kahel väga olulisel teemal – sektorite ja riikide ülene mereseire ning Euroopa merenduspoliitika rahvusvaheline mõõde. Need kolm dokumenti üheskoos annavad veenvalt tunnistust sellest, et integreeritud merenduspoliitika kaudu on võimalik avada Euroopa suurte mere- ja rannikupiirkondade majanduspotentsiaali ning muuta uute paindlike haldusmehhanismide abil ja merendusega seotud valdkondade koostoime edendamise teel meie mered ühtlasi ohutumaks ja turvalisemaks. Euroopa Komisjoni president José Manuel Barroso kommenteeris avaldatud dokumente järgmiste sõnadega: „Ambitsioonika ja integreeritud merenduspoliitika väljatöötamine on komisjoni praeguse koosseisu olulisemaid saavutusi. Samas tuleb järgmisel koosseisul sellega kindlasti tööd jätkata. Kõige muu kõrval tuleb merenduspoliitikat vaadelda ka jätkusuutliku kliima- ja energiapoliitika osana. Usun, et tehtud töö lubab minna edasi tarmukal ja enesekindlal sammul. Näiteks soovin ma, et Euroopa meremagistraalide kava saaks peagi reaalsuseks. Ookeanide ja merede vastutustundlikuks ja otstarbekaks arendamiseks tuleb lisaks sellele arendada mereala ruumilist planeerimist, ühendada eri riikide ja sektorite jõupingutused mereseire valdkonnas ning rajada üleeuroopaline merevaatlus- ja andmevõrk.” Euroopa Komisjoni merenduse ja kalanduse volinik Joe Borg täiendas öeldut järgmiselt: „Ehkki integreeritud merenduspoliitika on veel väga noor, on selle abil juba suudetud muuta mereressurssidega ümberkäimise põhimõtteid ning tõsta merendus Euroopa Liidus esiplaanile. Suurepärane start peaks kannustama tulevikus veelgi ulatuslikumate ja julgemate plaanide tegemist. Merekeskkonna kaitsmiseks, merega seotud majandustegevuse edendamiseks ja merede turvalisuse suurendamiseks on vaja võtta kooskõlastatud meetmeid ja loobuda ahendavatest mõttekammitsatest.” Integreeritud merenduspoliitika edusammud Eduaruandes antakse ülevaade kahe viimase aasta kordaminekutest. Samuti seatakse selles kuus strateegilist eesmärki tulevikuks: Integreeritud merehaldus: ELi institutsioonidel, liikmesriikidel ja rannikupiirkondadel tuleb eelkõige hoiduda kitsalt sektoripõhisest tegevusest ning püüelda üheskoos selle poole, et kõigi meetmete puhul jälgitaks kohe algusest peale integreerituse eesmärki ja rakendatavad tegevuskavad oleksid sidusad ja laiapõhjalised. Kõigi merendust mõjutavate tegevusvaldkondade kaasamiseks tuleb seega luua tõhusad mehhanismid, mille abil võimaldada sektoriülest koostööd ja huvitatud osapooltega konsulteerimist. Sektoriülese merenduspoliitika peamised tegevusharud: mereala ruumilise planeerimise edendamine, põhjaliku teabe ja andmete kogumine merenduse vallas, integreeritud mereseire korraldamine. Jätkusuutliku merenduspoliitika piirid: merestrateegia raamdirektiivi raames tuleb jõuda selleni, et ühegi võetava meetme puhul ei jäeta arvesse võtmata selle tegelikku igakülgset mõju merekeskkonnale. Merepiirkondade arengustrateegiad: merenduspoliitika rakendamise ja prioriteetide määramise puhul tuleb arvesse võtta Euroopa peamiste merepiirkondade geofüüsilist, majanduslikku ja poliitilist olukorda. Integreeritud merenduspoliitika rahvusvaheline mõõde: liidrirolli võtmine globaalsetes merendusküsimustes, nagu kliimamuutuste vastu võitlemine ja merekeskkonna bioloogilise mitmekesisuse kaitsmine, aitab oluliselt tugevdada ELi seisundit mitme- ja kahepoolsetes suhetes. Jätkuv tähelepanu säästvale majanduskasvule, tööhõivele ja innovatsioonile: ELil tuleb merendusega seotud majandusküsimustega tegelemiseks töötada välja sidus ja laiahaardeline tegevuskava, mis hõlmaks muu hulgas Euroopa-sisese meretranspordi edendamist, investeeringute soodustamist ELi lipu all sõitva laevastiku loomisesse ja laevaehitussektori arendamisse, laevade keskkonnasõbralikuks muutmise projekti arendamist, energia- ja kliimamuutustepoliitika sidumist merenduspoliitikaga ning mere- ja rannikupiirkondade huvidega arvestamist territoriaalset ühtekuuluvuspoliitikat käsitlevates aruteludes. Üksikasjalikum käsitlus nendest kuuest strateegilisest eesmärgist avaldatakse eraldi dokumendina 2010. aasta jooksul. Mereseire Integreeritud mereseire edendamiseks on komisjon töötanud välja juhtpõhimõtted, mille abil aidata liikmesriikidel luua eri seireasutusi liitvat ühist teabekeskkonda. Praegu on liikmesriikides tavaks see, et eri sektorites koguvad merenduse järelevalve ja seirega tegelevad asutused operatiivandmeid teistest sõltumatult. Andmete jagamine teistega aitaks muuta tegevust nii tõhusamaks kui ka tasuvamaks. Siiski on andmete jagamise ja seiresüsteemide koostalitlusega seotud teatavad tehnoloogilised, õiguslikud ja turvaprobleemid. Komisjoni ettepanekus ongi vaadeldud neid probleeme põhjalikumalt ja pakutud võimalikke lahendusi. Olemasolevate süsteemide parem kasutamine aitaks laial kasutajaskonnal – siia kuuluvad nii piirivalvurid kui ka kalamehed, nii meretranspordiga tegelevad ettevõtjad kui ka ebaseadusliku sisserände vastu võitlevad ametkonnad – saada merega seotud küsimustest selgema ülevaate, mis aitaks ühtlasi tõhustada tegevust igaühe kitsas valdkonnas. Muude kavandatavate sammude kõrval on kavas algatada kaks integreeritud mereseire katseprojekti: üks Vahemere ja sellega külgnevas Atlandi ookeani äärses piirkonnas ja teine Põhjamere piirkonnas. Rahvusvaheline mõõde Komisjon avaldas ka strateegiadokumendi, milles sätestatakse, mil viisil suurendada ELi mõju merendusküsimustes rahvusvahelisel areenil, et parandada ookeanide ja merede globaalseid haldusmehhanisme. Rahvusvahelise mõõtme tugevdamine on parim viis ELi merendusega seotud majandus-, keskkonna- ja sotsiaalhuvide kaitsmiseks. Komisjon toob esile mitu valdkonda, kus lahendust on ilmselgelt vaja otsida rahvusvahelisel tasandil, näiteks merede, sealhulgas avamere bioloogilise mitmekesisuse kaitse, kliimamuutused, mereohutus ja –turvalisus, inimväärikate töötingimuste tagamine laevameeskonna liikmetele ja mereuuringud. Samuti nimetatakse dokumendis vahendid, mida ELil on võimalik rahvusvahelisel, piirkondlikul, naabruskondlikul ja kahepoolsete suhete tasandil kasutada, et viia ellu kavandatud strateegiat ja prioriteete, mille abil aidata kaasa jätkusuutliku merehalduse kujundamisele globaalsel tasandil. Lisateave: vt ka http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/subpage_mpa_en.html Eduaruanne: MEMO/09/455 Integreeritud mereseire: MEMO/09/454 Integreeritud merenduspoliitika rahvusvaheline mõõde: MEMO/09/453