IP/09/519 Briselē, 2009. gada 1. aprīlīAdaptācija klimata pārmaiņām: Eiropas Savienībai jāsagatavojas gaidāmajai ietekmeiEiropas Komisija šodien publicēja Balto grāmatu, kurā izklāstīti pasākumi, kas nepieciešami, lai stiprinātu Eiropas Savienības izturētspēju, pārvarot klimata pārmaiņas. Nesenie konstatējumi liecina, ka klimata pārmaiņu ietekme būs ātrāka un daudz smagāka, nekā norādīts Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes 2007. gada ziņojumā. Eiropa nevarēs izvairīties no šīs ietekmes, un tāpēc jābūt gatavai tikt ar tām galā. Klimata pārmaiņu ietekme reģionos būs dažāda, kas nozīmē, ka lielākā daļa adaptācijas pasākumu būs jāveic valstu un reģionu līmenī. Komisijas piedāvātā sistēma paredz divu posmu stratēģisku pieeju tam, lai adaptētos klimata pārmaiņu ietekmei ES, un tā papildina pasākumus, ko dalībvalstis veic, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju. Eiropas Komisijas Vides komisārs Stavross Dimass teica: "Klimata pārmaiņu problēmas nopietnība ar katru gadu kļūst arvien lielāka un uztraucošāka. Mums smagi jāstrādā, lai samazinātu oglekļa emisijas, bet, pat ņemot vērā emisiju samazinājumu, ko mēs esam apņēmušies panākt, dažas klimata pārmaiņas ir nenovēršamas. Tāpēc ir svarīgi sākt sadarboties ar valdībām, uzņēmumiem un sabiedrību, lai Eiropas Savienībai izstrādātu visaptverošu adaptācijas stratēģiju un nodrošinātu, ka adaptācija tiek iekļauta ES politikas galvenajās jomās." Lauksaimniecības komisāre Marianna Fišere Bola sacīja: "Eiropas lauksaimniecība pilnā mērā izjutīs klimata pārmaiņu ietekmi. Es vēlos panākt, lai lauksaimniekiem būtu skaidra izpratne par problēmām, ar kurām tiem nāksies saskarties, un uzsākt apspriedes ar valdībām par konkrētiem soļiem, kas būtu jāsper, lai palīdzētu lauksaimniekiem pielāgoties. Jo īpaši es vēlētos, lai mūsu īstenotie pasākumi būtu tādi, ko mēs nākotnē nenožēlotu un kas būtu labvēlīgi gan ekonomikai, gan videi, neraugoties uz to, kā klimatiskie apstākļi attīstīsies turpmāk. Tie ir galvenie elementi dokumentā par lauksaimniecību un klimata pārmaiņām, kas šodien tika pieņemts kā papildinājums Baltajai grāmatai." Veselības komisāre Andrula Vasiliu teica: "Mainoties klimata režīmam, īpaša uzmanība jāvelta cilvēku, dzīvnieku un augu veselības uzraudzības stiprināšanai. Turklāt ir vitāli svarīgi veselības iestāžu sagatavotības plānošanā iekļaut plānus rīcībai ekstremālos meteoroloģiskos apstākļos. Mums ir jānodrošina arī tas, ka tiek novērtēta klimata pārmaiņu ietekme uz neaizsargātajām sociālajām grupām. Šo mērķu sasniegšanai ir būtiska starptautiska sadarbība." Jūrlietu un zivsaimniecības lietu komisārs Džo Borgs teica: "Eiropas piekrastes un jūras teritorijas klimata pārmaiņas skars vispirms. Mums ir jāsagatavojas saskarties ar gaidāmajām problēmām, piemēram, jūras līmeņa paaugstināšanos, piekrastes applūšanu, ietekmi uz piekrastes tūrismu, ostām un kuģošanu, kā arī uz zivsaimniecību. Mēs nevaram noliegt piekrastes ekosistēmu nozīmi mūsu ekonomikā. Šobrīd ap 50 % Eiropas iedzīvotāju dzīvo piekrastes zonās, tāpēc centieni pielāgoties klimata pārmaiņām ir vitāli svarīgi un steidzami." Rīcības pamatojums Turpmāko 50 gadu laikā klimata pārmaiņas, visticamāk, būtiski ietekmēs nozīmīgas ekonomikas nozares, piemēram, lauksaimniecību, enerģētiku, transportu, ekosistēmas, tūrismu un veselību. Tās ietekmēs arī mājsaimniecības un uzņēmumus, kā arī konkrētus sabiedrības slāņus, jo īpaši gados vecus cilvēkus, invalīdus un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem. Baltajā grāmatā izklāstīta sistēma, kuras ietvaros Eiropas Savienība un tās dalībvalstis var sagatavoties klimata pārmaiņu ietekmei. Stratēģijas pirmais posms noritēs līdz 2012. gadam un liks pamatus tam, lai sagatavotu visaptverošu ES adaptācijas stratēģiju 2013. gadam un turpmākajiem gadiem. Galvenā uzmanība tajā tiks pievērsta tam, lai palielinātu izpratni par klimata pārmaiņām un iespējamiem adaptācijas pasākumiem, un tam, kā adaptāciju var iekļaut ES politikas galvenajās jomās. Lēmumiem par to, kā labāk adaptēties, jābūt pamatotiem ar pārliecinošu zinātnisku un ekonomisku analīzi, bet informācijas saturs un pieejamība dažādos reģionos ļoti atšķiras. Dokumentā izklāstīta vajadzība pēc informācijas centralizācijas mehānisma, ar kura palīdzību apmainīties ar informāciju par klimata pārmaiņu riskiem, ietekmi un labāko praksi. Klimata pārmaiņu ietekme dažādos reģionos būs atšķirīga; piekrastes un kalnu rajoni, kā arī palienes būs īpaši neaizsargātas. Tieši šā iemesla dēļ lielākā daļa adaptācijas pasākumu tiks veikti valsts vai reģionālā līmenī. Eiropas Savienībai būs jāatbalsta šie centieni, izmantojot integrētu un saskaņotu pieeju, īpaši attiecībā uz pārrobežu jautājumiem un politiku, kas ir cieši integrēta ES līmenī. Protams, adaptācijai klimata pārmaiņām jābūt visu ES politikas virzienu pamatā. Adaptācija īpaši jāuzsver arī Savienības ārpolitikas jomās, lai palīdzētu tām valstīm, kuras pārmaiņas skar visvairāk, un sadarbotos ar partnervalstīm starptautiskos adaptācijas jautājumos. Komisija šodien iesniedz arī trīs apspriežu dokumentus par ūdens, piekrastes un jūrlietu, lauksaimniecības un veselības jautājumiem, kuru pamatā ir Baltajā grāmatā izklāstītā sistēma. Adaptācija un mazināšana – vienas monētas divas puses Eiropas Savienība ir apņēmības pilna rīkoties ātri, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas. Tomēr ar klimata pārmaiņu mazināšanu, ierobežojot siltumnīcefekta gāzu emisijas, nepietiek. Ir vajadzīga papildu rīcība īsākā termiņā. Paredzams, ka klimata pārmaiņu sekas būs smagākas nekā gaidīts, un pārmaiņas notiks neatkarīgi no īstenotajiem mazināšanas pasākumiem. Eiropai ir jātiek galā ar šo ietekmi. Tai ir vajadzīgi pasākumi, lai palielinātu dabas un sociālo sistēmu noturību pret klimata pārmaiņu ietekmi. ES tiek īstenota adaptācijas politika, bet tā bieži vien tiek īstenota daļēji un tikai dažās dalībvalstīs. Turpmākā rīcība Komisija izveidos Ietekmes un adaptācijas virzības grupu (IAVG). Šajā grupā darbosies ES dalībvalstu pārstāvji, kas iesaistījušies nacionālo un reģionālo adaptācijas programmu izstrādē; tiks piesaistīti arī pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu pārstāvji. Virzības grupai palīdzēs tehniskās darba grupas, tostarp lauksaimniecības jautājumu darba grupa. Komisija līdz 2011. gadam izveidos informācijas centralizācijas mehānismu apmaiņai ar informāciju par klimata pārmaiņu ietekmi. Papildu informācija Komisijas tīmekļa vietne par adaptāciju klimata pārmaiņām http://www.ec.europa.eu/environment/climat/adaptation/index_en.htm Komisijas tīmekļa vietne par lauksaimniecību un klimata pārmaiņām http://ec.europa.eu/agriculture/climate_change/index_en.htmEVA ziņojums Nr. 4/2008: Ietekme uz Eiropas klimata izmaiņām — 2008. gada vērtējums pēc indikatoriem http://www.eea.europa.eu/publications/eea_report_2008_4/