IP/09/792 Briselē, 2009. gada 15. maijā18.-20. maijā visas ES dalībvalstis svinēs Eiropas Jūras dienuJūrai allaž ir bijusi ļoti liela nozīme Eiropas labklājībā. Mūsu kontinenta krasta līnijas garums ir gandrīz 70 000 km, un 22 no 27 Eiropas Savienības dalībvalstīm ir piekrastes vai salu valstis. Jūras reģionus par savām mājām sauc 40 % mūsu iedzīvotāju, un tajos tiek radīti 40 % no mūsu tautsaimniecības vērtības. Ar jūrlietām saistītās nozarēs ir nodarbināti aptuveni 5 miljoni cilvēku. Visu šo iemeslu dēļ 20. maiju Eiropas Savienībā atzīmē kā "Eiropas Jūras dienu". Šogad Komisija sadarbībā ar Itālijas valdību Romā organizē konferenci, kas notiks 3 dienas — no 18. līdz 20. maijam. Lai apspriestu visā pasaulē aktuālās problēmas, ar ko nākas saskarties Eiropas jūrlietu nozarēm, šajā nozīmīgajā pasākumā tiksies ieinteresēto aprindu, valstu pārvaldes iestāžu un citu iesaistīto pušu pārstāvji no Eiropas Savienības; turklāt šoreiz piedalīsies arī vairāku trešo valstu (īpaši Vidusjūras reģiona valstu) pārstāvji. Eiropas Jūras dienas atzīmēšana ir viens no galvenajiem pasākumiem, kas paredzēti saskaņā ar 2007. gadā ieviesto Integrēto jūrniecības politiku. "20. maijā mēs Romā atzīmēsim ikgadējo Eiropas Jūras dienu", teica Komisijas priekšsēdētājs Žozē Manuels Barrozu. "Eiropas iedzīvotāji arvien vairāk apzinās mūsu kopīgā jūras mantojuma un tā nākotnes nozīmīgumu. Integrētā jūrniecības politika atspoguļo skaidru redzējumu par to, kā risināmas problēmas, kas apdraud jūras telpas labklājību, ilgtspējību un drošību, un tā ir cieši saistīta ar cīņu pret klimata pārmaiņām, kā arī ar Eiropas ekonomiskās konkurētspējas atjaunošanu." Pēc Eiropas Zivsaimniecības un jūrlietu komisāra Džo Borga domām "ES Integrētā jūrniecības politika ar jūru saistītās nozares un piekrastes reģionus, kam tradicionāli tikusi piešķirta otršķirīga nozīme, nostāda jaunas, dinamiskas un integrējošas, uz ilgtspējīgu izaugsmi un jaunu darbavietu radīšanu orientētas politikas centrā. ES un tās dalībvalstis ir pārliecinātas, ka okeāniem, jūrām un piekrastēm specifiskie jautājumi jārisina saskaņotā un konsekventā veidā. Iestādes un ieinteresētās personas Romā apspriedīs jaunas koncepcijas, kā ilgtspējīgā veidā apsaimniekot mūsu okeānus, jūras un piekrastes reģionus saskaņā ar vienotu visaptverošu un integrētu stratēģiju." Jūras dienas konferencē Romā interesenti no uzņēmējdarbības un pilsoniskās sabiedrības aprindām, lēmumu pieņēmēji un žurnālisti no visas ES un ārpus tās tiksies, lai apspriestu plašu jautājumu loku saistībā ar politikas pasākumiem un piemērojamām praksēm, piemēram, jautājumus par integrētu jūrniecības pārvaldību, jaunajām tehnoloģijām, enerģijas ražošanu, jūras telpas plānošanu, jūras pārraudzības sistēmām, ilgtspējīgu piekrastes tūrismu, kopējās zivsaimniecības politikas reformu un citiem tematiem. Konferencē paustos viedokļus izmantos ES integrētās jūrniecības politikas turpmākā izstrādē. Turklāt pirms un pēc konferences ieinteresētās aprindas pārstāvošās organizācijas Romā organizēs vairākus seminārus un sniegs prezentācijas par tematiem, kas saistīti ar konferences dienas kārtības jautājumiem. Papildus centrālajai konferencei Romā Eiropas Savienības dalībvalstīs notiks vēl 40 pasākumi. Šie vietējie pasākumi aptvers plašu spektru no konferencēm vai semināriem līdz pat atvērto durvju dienām ostās un vides projektiem. Romas konferences programmā iekļauti Itālijas premjerministra Silvio Berluskoni, Čehijas Eiropas Savienības prezidentūras, Eiropas Komisijas priekšsēdētāja Žozē Manuela Barrozu un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja vietnieces Rodi Kracas-Cagaropulu pamatreferāti. Konferenci vadīs Eiropas Zivsaimniecības un jūrlietu komisārs Džo Borgs un Itālijas infrastruktūras un transporta ministrs Altero Mateoli. Vēl Eiropas Komisiju pārstāvēs par uzņēmējdarbības un rūpniecības jautājumiem atbildīgais priekšsēdētāja vietnieks Ginters Ferhoigens un par transporta jautājumiem atbildīgais priekšsēdētāja vietnieks Antonio Tajani. Konferences dalībniekus uzrunās arī Itālijas ārlietu ministrs Franko Fratīni. Vairākās speciālistu grupu diskusijās tiks sīki analizēti integrētās jūrniecības politikas panākumi kopš tās ieviešanas un apspriesta turpmākā darbība.Eiropas Komisija priekšlikumu par integrēto jūrniecības politiku sagatavoja 2007. gada oktobrī, un tā paša gada decembrī to apstiprināja valstu un valdību vadītāji. Kopš tā laika ir gūtas reālas sekmes, veidojot saskanīgu sistēmu, lai veicinātu sinerģiju un atrisinātu iespējamās pretrunas starp dažādām jūras politikas jomām. Saskaņā ar 2007. gada oktobrī publicēto rīcības plānu Komisija jau ir nākusi klajā ar vairākiem priekšlikumiem, piemēram, kā veicināt jūras pētniecību un ES ostu attīstību, kā sekmēt jūras teritoriālo plānošanu un atbalstīt jūras transporta telpu bez šķēršļiem, kā attīstīt jūras vēja enerģijas ražošanu. Citos priekšlikumos ir noteiktas stratēģijas, kā pielāgoties klimata pārmaiņām, kā sniegt atbalstu jūras transporta darbiniekiem un kā īstenot integrētu jūrniecības pārvaldību. Turklāt Komisija zivsaimniecības jomā ir ierosinājusi jaunus tiesību aktus, lai cīnītos pret nelegālo zveju, kā arī uzlabotu kontroli un noteikumu izpildi, un uzsākusi ES mēroga apspriešanās procesu par kopējās zivsaimniecības politikas fundamentālu reformu. Noderīgas saites Jūras diena: http://ec.europa.eu/maritimeday Interesentu grupām paredzēti pasākumi Romā: http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/maritimeday/side_events_en.html Interesentu grupām paredzēti pasākumi dalībvalstīs:http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/maritimeday/events_in_member_states_en.html 2008. gada maija trīspusēja deklarācija: http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/pdf/maritime_policy_action/20080520_original-signatures-declaratio_en.pdf MEMO/09/240