IP/09/1519 Brüssel, 14. oktoober 2009 ELi laienemisprotsess: edukas aasta Lääne-Balkanil ja Türgis Euroopa Komisjon võttis täna vastu ELi iga-aastase laienemisstrateegia. Teatises rõhutatakse edu, mida Lääne-Balkani riigid ja Türgi on ülemaailmsest majanduskriisist mõjutatud raskel aastal saavutanud Euroopa integratsiooni suunas. Lisaks sellele tuuakse välja peamised väljakutsed, millega kõnealused riigid järgmiste kuude ja aastate jooksul peavad tegelema. Arvestades saavutatud edu, soovitab komisjon alustada läbirääkimisi endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigiga. Kogu piirkonna seisukohast võib oluliseks edusammuks pidada Lääne-Balkani riikide viisarežiimi lihtsustamist, mida on 2010. aastal kavas suurel määral jätkata. 2009. aastal möödub 20 aastat Berlii ni müüri langemisest ja 5 aastat ELi laienemisest Kesk- ja Ida-Euroopasse. ELiga liitumise väljavaade on jätkuvalt tugev stiimul poliitiliste ja majanduslike reformide sooritamiseks ning rahu ja stabiilsuse tugevdamiseks. ELi strateegilistes huvides on hoida seda lootust elus kokkulepitud põhimõtete ja tingimuste raames. ELi laienemine toimub praegu sügava ja laiaulatusliku majanduslanguse taustal, mis mõjutab nii ELi kui ka laienemisprotsessis osalevaid riike. Ühinemisprotsessi aga ei tohiks peatada kahepoolsed vaidlused, vaid nendele tuleks lahendused leida. Endine Jugoslaavia Makedoonia Vabariik on teinud märkimisväärseid edusamme ja on järginud piisavalt ühinemispartnerlusest tulenevaid peamisi prioriteete. Komisjon on arvamusel, et riik vastab piisavas ulatuses Euroopa Ülemkogu 1993. aastal toimunud Kopenhaageni kohtumisel ning stabiliseerimis- ja assotsieerimisprotsessi raames seatud poliitilistele kriteeriumidele, ning on seetõttu otsustanud soovitada ühinemisläbirääkimiste alustamist. Laienemispaketti tutvustades ütles laienemisvolinik Olli Rehn: „Täna tutvustatav laienemisstrateegia näitab ELi usku sellesse, et Lääne-Balkani ja Türgi tulevik on Euroopas. Praegusel keerulisel majanduskriisi ajal näitavad Albaania ja Montenegro ühinemistaotlused, et Euroopa Liit on jätkuvalt atraktiivne, ja juhivad tähelepanu liidu rollile stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu edendamisel. Islandi ühinemistaotlus annab liidu laienemiskavale uue mõõtme.” Endise Jugoslaavia Makedoonia Vabariigi, Montenegro ja Serbia kodanikele 2010. aasta alguses kehtima hakkav viisavaba reisimise õigus toob kodanikele käega katsutavaid eeliseid. Komisjonil on kavas esitada sarnased ettepanekud Albaania ning Bosnia ja Hertsegoviina kohta 2010. aasta keskpaigaks, eeldusel et kõnealused riigid täidavad neile seatud tingimused. Türgi osas jätkas volinik Rehn: „Türgi on taas teinud jõupingutusi poliitiliste reformide teostamiseks. Ühinemisläbirääkimiste edenemine sõltub kõnealustest jõupingutustest, eelkõige nendest, mida tehakse põhivabaduste ja õigusriigi põhimõtete tagamiseks. Tervitame hiljutisi kõnelusi seoses olulise Kurdi algatusega. Isiklikult loodan, et selle tulemusel võetakse konkreetseid meetmeid kõikide türklaste õiguste tagamiseks.” „On väga rõõmustav tõdeda, et Türgi ja Armeenia on astunud ajaloolise sammu oma suhete parandamise suunas. See protsess peaks nüüd kaasa tooma suhete täieliku normaliseerumise nii kiiresti kui võimalik.” Horvaatia on teinud märkimisväärseid edusamme ühinemisläbirääkimiste käigus seatud tingimuste täitmise osas. Pärast seda, kui Sloveenia ja Horvaatia sõlmisid piiriküsimust käsitleva poliitilise kokkuleppe, oli võimalik läbirääkimisi uuesti alustada. Horvaatia peab jätkama oma reforme, eelkõige kohtute ja avaliku halduse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ja vähemuste õiguste valdkonnas. Kui Horvaatia täidab kõik ülejäänud tingimused õigeaegselt, võidakse ühinemisläbirääkimised lõpetada järgmisel aastal. Montenegro esitas ELiga ühinemise taotluse 2008. aasta detsembris. Komisjon valmistab praegu nõukogu taotlusel ette oma arvamust. Parlamendivalimised vastasid peaaegu kõikidele rahvusvahelistele standarditele. Lahendada tuleb tõsised probleemid seoses haldussuutlikkuse tõhustamise ja õigusriigi põhimõtete tugevdamisega. Albaania taotles ELiga ühinemist aprillis. Komisjon on valmis koostama oma arvamuse, kui nõukogu seda taotleb. Parlamendivalimised vastasid enamikule rahvusvahelistele standarditele. Suureks probleemiks on endiselt õigusriigi põhimõtete tugevdamine ja riigiasutuste nõuetekohase toimimise tagamine. Bosnial ja Hertsegoviinal on tingimata vaja kiirendada peamiste reformide elluviimist. Riigi tulevik Euroopas eeldab poliitilist tahet täita Euroopa integratsiooniga seotud nõudeid ja kõrge esindaja büroo sulgemiseks vajalikke tingimusi. Lisaks sellele on vaja, et valitsus lepiks kokku ühises nägemuses riigi üldisest arengusuunast Serbia on näidanud oma soovi ELiga liituda, saavutades häid tulemusi ELiga sõlmitud vahelepingu rakendamisel ja viies ellu olulisi reforme. Et Serbia on jätkanud koostööd endise Jugoslaavia asjade rahvusvahelise kriminaalkohtuga, on komisjon arvamusel, et nüüd on ELi kord rakendada vahelepingut. Serbia lähenemisviis Kosovot käsitlevates küsimustes peab olema konstruktiivsem. Kosovos 1 on suudetud tagada stabiilsus, ent see on jätkuvalt habras. Euroopa Liidu õigusriigimissioon EULEX hõlmab nüüd kogu Kosovo territooriumi ja toimib nüüd täielikult. Kosovo seisab mitme tõsise väljakutse ees, sealhulgas õigusriigi põhimõtete tagamine, võitlus korruptsiooni ja organiseeritud kuritegevuse vastu, haldussuutlikkuse suurendamine ning serblaste ja muude vähemusrühmade kaitsmine. Eraldi koostatud dokumendis teeb komisjon ettepaneku tihendada ELi ja Kosovo kodanike suhteid, sealhulgas viisaküsimust käsitleva dialoogi kaudu, mille eesmärk oleks võimaluse korral viisarežiimi lihtsustamine, kui ellu on viidud vajalikud reformid ja täidetud ettenähtud tingimused. Komisjon on teinud ka ettepaneku laiendada Kosovo suhtes kehtestatud kaubanduse soodusrežiimi (nn autonoomsed kaubandusmeetmed) ja kavatseb teha ettepaneku läbirääkimisjuhiste kohta, et sõlmida kaubandusleping, kui Kosovo täidab vajalikud nõuded. 1 : ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni nr 1244/99 kohaselt.