IP/09/609 Brüssel, 21. aprill 2009Vähem soodsad piirkonnad: komisjon tugevdab koostööd riiklike ametiasutustega, et muuta abi saamine lihtsamaks ja suunata abi pareminiEuroopa Komisjon võttis täna vastu teatise, mis sillutab teed ebasoodsate looduslike tingimustega põllumajanduspiirkondade uuele liigitamisele. Teadusekspertide abiga on komisjon kindlaks teinud kaheksa pinnase ja kliimaga seotud kriteeriumi, mille põhjal võib selliseid piirkondi objektiivselt ja selgelt liigitada. Kuid enne õigusakti ettepaneku tegemist on komisjonil kriteeriumide sobivuse hindamiseks vaja rohkem andmeid. Seepärast palutakse liikmesriikidel esitada simulatsioonid, milles kasutatakse riigisiseseid andmeid, et näidata kriteeriumide võimalikku toimimist. Uus liigitussüsteem kehtestatakse tõenäoliselt 2014. aastaks; seni kehtib praegune süsteem. Kõnealune läbivaatamine ei mõjuta mägipiirkondi, mida juba liigitatakse ühiste objektiivsete kriteeriumide alusel, ega eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondi (nt saared ja rannikualad), mida liigitatakse kõnealuste eriliste ebasoodsate tingimuste alusel. „Ebasoodsate looduslike tingimustega põllumajanduspiirkondade piiritlemist tuleb lihtsustada ja abi paremini suunata. Põllumajandustootmise jätkumine nendes piirkondades, et vältida keskkonnakahju tekkimist, on nii põllumajandustootjate kui ka meie kõigi huvides,” ütles põllumajanduse ja maaelu arengu volinik Mariann Fischer Boel. „Eesmärk ei ole vähem soodsaid piirkondi vähendada või suurendada, vaid luua selge ja läbipaistev piiritlemissüsteem, võttes samas arvesse ELi kui suure ja mitmekesise piirkonna eripära.” Piirkondade lihtsam ja läbipaistvam piiritlemine Kogu ELis on praegu üle 100 väga erineva riikliku kriteeriumi, mille alusel otsustatakse, kas konkreetne piirkond võib saada vähem soodsa piirkonna toetust. Selline mitmekesisus võib kontrollikoja arvates tuua kaasa ebavõrdse kohtlemise. Teadusekspertide abiga on komisjon kindlaks teinud kaheksa pinnase ja kliimaga seotud kriteeriumi,[1] mille põhjal võib selliseid piirkondi objektiivselt ja selgelt liigitada. Kõnealustel kriteeriumidel põhineva uue piiritlemise teostatavust tuleb hinnata liikmesriikide esitatud simulatsioonide alusel, milles on kasutatud riigisiseseid andmeid. Paremini suunatud abi Maastike, looduslike elupaikade ja bioloogilise mitmekesisuse säilitamiseks, metsatulekahjude vältimiseks, veemajanduse ja pinnasekaitse täiustamiseks on oluline säilitada jätkusuutlikku põllumajandust piirkondades, kus kliima ja pinnas muudavad selle keeruliseks. Sellistes piirkondades põllumajanduse säilitamiseks antavad ELi toetused tuleks eraldada just piirkondadele, kus ebasoodsad looduslikud tingimused on eriti karmid ja mõjutavad põllumajandust. Kõnealustes piirkondades asuvate põllumajandusettevõtete vahel jagatav abi tuleks suunata neile, keda maa kasutusest kõrvalejätmine ohustab kõige enam. Tihe koostöö Komisjon ja liikmesriigid on kohtunud enam kui 100 korral ning 22. mail 2008 algatatud avaliku arutelu käigus saadi 121 arvamust. Need on kokkuvõtlikult esitatud teatisele lisatud mõjuhinnangus. Täna vastu võetud teatisega kaasatakse ELi institutsioonid ning põllumajandusmaa kasutamisest huvitatud piirkonnad ja rühmad analüüsiprotsessi, mille tulemusena piiritletakse piirkonnad uuesti. Liikmesriigid on kaasatud simulatsioonide kaudu, mis on olulised komisjoni ettepaneku koostamise jaoks. Piiratud ulatus Kõnealune läbivaatamine ei mõjuta mägipiirkondi, mida juba liigitatakse ühiste objektiivsete kriteeriumide alusel, ega eriliste ebasoodsate tingimustega piirkondi (nt saared ja rannikualad), mida liigitatakse kõnealuste eriliste ebasoodsate tingimuste alusel. Järgmised sammud Riiklikud ametiasutused peaksid oma simulatsioonid komisjonile saatma 21. oktoobriks 2009. Uus liigitussüsteem kehtestatakse tõenäoliselt 2014. aastaks. Lisateave Komisjoni veebileht vähem soodsate piirkondade põllumajandustootjatele antava abi kohta: http://ec.europa.eu/agriculture/rurdev/lfa/index_en.htm Komisjoni veebileht maaelu arengupoliitika (2007–2013) kohta: http://ec.europa.eu/agriculture/rurdev/index_et.htm[1] Need kaheksa kriteeriumi on järgmised: madal temperatuur, kuumastress, pinnase kuivendamine, mullalõimis ja kivimisisaldus, juurte sügavus mullas, mulla keemilised omadused, mullaniiskuse tasakaal ja nõlvad.