IP/09/1596 Bruselj, 28. oktobra 2009 Internet prihodnosti za pametne in učinkovite evropske infrastrukture: manj prometnih zastojev, nižje emisije, boljše zdravstveno varstvo Manj zastojev na cestah, boljša in učinkovitejša oskrba z energijo in najsodobnejše zdravljenje v domačem okolju so tipični primeri uporabe „interneta prihodnosti“. Ta bo povezal fizične objekte, kot so avtomobili ali mobilne naprave, z infrastrukturami (npr. s sistemi za upravljanje prometa), pri čemer bo ogromne količine podatkov mogoče uporabiti v realnem času za izboljšanje poslovnih procesov in učinkovitosti infrastruktur. Evropska komisija je danes objavila strategijo, ki bo Evropo postavila na čelo v razvoju pametnih, na internetu temelječih infrastruktur. Evropske vlade in evropski sektor IKT (sektor informacijske in komunikacijske tehnologije) poziva, naj izkoristijo naraščajoče povpraševanje po inovativni uporabi interneta in obstoječe infrastrukture, kot so sistemi zdravstvenega varstva, energetska omrežja ali upravljanje prometa, preobrazijo v „pametne“ infrastrukture. V ta namen bo Evropska komisija vzpostavila partnerstvo med javnimi organi in vodilnimi akterji na področju IKT, za katero so v obdobju 2011–2013 predvidena sredstva v višini 300 milijonov evrov. Ta bodo na voljo za projekte, izbrane v bližnji prihodnosti, in bodo dopolnila 200 milijonov evrov podpore, ki je letno na voljo sektorju IKT za razvoj temeljne internetne tehnologije. „Internet nam lahko pomaga pri premagovanju izzivov prihodnosti in je ključ za izhod evropskega gospodarstva iz krize. S spletnimi aplikacijami in tehnologijami je mogoče izboljšati promet v mestih, kjer bo v kratkem prebivalo že 70 % svetovnega prebivalstva. Z njimi lahko – in moramo – izboljšati sisteme za upravljanje energije, saj se bo do leta 2030 poraba električne energije podvojila. Glede na starajoče se prebivalstvo EU pa z internetom lahko tudi izboljšamo sisteme zdravstvenega varstva in omogočimo zdravljenje pacientov na daljavo,“ je dejala Viviane Reding, evropska komisarka za informacijsko družbo in medije. „Evropa in njena podjetja morajo izkoristiti priložnost ter razviti te tehnologije in aplikacije, s katerimi bo mogoče bistveno izboljšati gospodarsko in socialno učinkovitost vsakodnevnih procesov.“ Evropska komisija je danes predstavila vseevropsko inovacijsko strategijo za internet, ki bo povezala vlade in različne industrijske sektorje po vsej Evropi. Cilj strategije je izboljšati infrastrukture, ki so ključnega pomena za naše gospodarstvo in družbo, da bodo pri opravljanju vsakodnevnih nalog lahko obdelale ogromne količine podatkov. Prenos podatkov prek interneta se vsako leto poveča že za 60 %. Ker je internet povezan z milijardami senzorjev in spletnih mobilnih naprav, da lahko zagotavlja vedno bolj kompleksne informacije, morajo biti te infrastrukture dovolj „pametne“, da lahko v realnem času obdelajo tako velike količine podatkov. Z internetno tehnologijo, kot so senzorji, pametne oznake in nekega dne tudi satelitski navigacijski sistem Galileo, bi lahko prometne zastoje, ki Evropo vsako leto stanejo 135 milijard evrov, zmanjšali za 20 %, emisije pa za dodatnih 15 % ( IP/08/1979 ). Cilj danes predstavljenega načrta je, da Evropa zavzame vodilno mesto v razvoju in uvajanju internetnih tehnologij prihodnosti, potrebnih za „pametnejše“ infrastrukture na področjih vsakodnevnega življenja, kot so zdravstveno varstvo, promet in energija. To ne bo le okrepilo konkurenčnosti evropskega sektorja IKT, nove aplikacije in storitve bodo prav prišle tudi evropskim potrošnikom, ki bodo lahko med prvimi uživali v njihovih prednostih. V številnih evropskih regijah in mestih že potekajo pilotni projekti, ki vključujejo pametne sisteme. Stockholm je npr. investiral v pametni sistem upravljanja prometa , ki je skrajšal potovalni čas, spodbudil uporabo javnih prevoznih sredstev in znižal emisije ogljikovega dioksida. S senzorskimi omrežji in mobilnimi napravami je mogoče podatke zbirati skorajda v realnem času, kar je pri upravljanju energetskih ali prometnih sistemov odločilnega pomena. Te informacije se potem lahko uporabijo npr. za optimizacijo urbanih sistemov mobilnosti. Množični uporabi teh brezžičnih naprav pa bo koristil tudi dodaten spekter, ki se bo sprostil s t. i. digitalno dividendo ( IP/09/1595 , MEMO/09/482 ). Komisija je danes pozvala vlade in gospodarski sektor k sodelovanju, da bi se evropske raziskovalne dejavnosti še bolj usmerile v ključne internetne tehnologije in njihovo hitro uporabo v vsakodnevnem življenju. Komisija bo nastajanje tega javno–zasebnega partnerstva sprožila leta 2010 z razpisom za zbiranje predlogov. Za to pobudo je v obdobju 2011–2013 skupaj predvidenih 300 milijonov evrov, gospodarski sektor pa mora prispevati enak znesek. Komisija že financira raziskave, s katerimi bo sam internet postal pametnejši: v okviru raziskovalnega programa IKT je bilo v več kot 90 evropskih projektov investiranih 400 milijonov evrov, v proračunih 2011–2013 pa bo za raziskave letno zagotovljenih še dodatnih 200 milijonov evrov. Primer takih raziskav je projekt SENSEI , katerega cilj je s povezovanjem resničnega in digitalnega sveta povsod ustvariti „pametna“ mesta, tako da bi npr. souporabniki vozil prejeli sporočilo SMS, če bi bil v bližini avtobus, ki bi jih na cilj lahko pripeljal hitreje. Ozadje Današnje sporočilo Komisije je del priprav evropskega načrta za inovacije in raziskave, ki ga je zahteval Evropski svet decembra 2008. S tem sporočilom se Komisija tudi odziva na priporočila Ahove skupine, ki je pozvala k več poguma v evropskih raziskavah IKT in večjih prizadevanjih za trženje rezultatov ( IP/08/1288 , MEMO/08/430 ). Današnje sporočilo Komisije je na voljo na: http://ec.europa.eu/information_society/activities/foi/library