IP/09/615 Bruxelles, den 22. april 2009Bologna-processen – reform af de højere læreanstalter i det næste årtiDen 28. og 29. april mødes ministrene med ansvar for de videregående uddannelser fra 46 europæiske lande i Leuven og Louvain-la-Neuve i Belgien for at gøre status over, hvor langt man er nået i Bologna-processen, udarbejde en ny dagsorden og fastlægge prioriteringerne for det europæiske område for videregående uddannelser for det næste årti indtil 2020. På baggrund af den meget store interesse, som en række lande uden for Europa har vist for de reformer, der finder sted i det europæiske område for videregående uddannelser, afholdes der for første gang et "Bologna-politikforum" mellem de 46 lande, der deltager i Bologna-processen, og 20 lande uden for Europa[1]. Bologna-processen er vokset fra 29 lande i 1999 til 46 i dag[2] - det er en europæisk succeshistorie. I den seneste statusrapport for Bologna-processen, som præsenteres for ministrene i Leuven og Louvain-la-Neuve, konkluderes det, at der er gjort gode, om end noget uensartede, fremskridt i forbindelse med gennemførelsen af Bologna-reformerne. Denne positive konklusion bekræftes i Kommissionens seneste rapport om processen, og det fremgår også, at der er sket væsentlige fremskridt, herunder med hensyn til strukturreformer. Man bør nu koncentrere sig om at modernisere de nationale politikker og om konkret at få gennemført reformerne inden for Europas højere læreanstalter. De vigtigste Bologna-reformer fokuserer på:en treleddet uddannelsesstruktur (bachelor-, master- og ph.d.-niveau)kvalitetssikring af de videregående uddannelser anerkendelse af kvalifikationer og studieophold. Reformindsatsen har skabt nye muligheder for de højere læreanstalter og de studerende. Etableringen sidste år af registeret over kvalitetssikringsorganer inden for videregående uddannelser i Europa vil bidrage til at gøre de videregående uddannelser i Europa mere synlige og til at øge tilliden til de højere læreanstalter og deres uddannelser både i Europa og resten af verden. Som en kommentar til det forestående ministermøde udtalte Ján Figel’, EU-kommissær for uddannelse, kultur og ungdom: "Bologna-processen har gjort de videregående uddannelsessystemer mere kompatible og mere sammenlignelige. Blandt andet har den gjort Europa til et mere attraktivt sted at studere for unge fra andre lande. Der er stadig et stykke vej, før målene fra 1999 er opfyldt, men vi er nødt til at fortsætte videre frem og tage nye udfordringer op, særlig under den nuværende økonomiske krise. Videregående uddannelser spiller en vigtig rolle, når det gælder om at støtte en varig økonomisk fremgang og at fremme innovation. De højere læreanstalter må forny sig, og en bred anerkendelse af dette, ikke blot blandt regeringerne i Europa, men i hele verden, er selve forudsætningen for Bologna-processens succes." En Eurobarometer-undersøgelse, der er blevet foretaget for nylig blandt studerende på højere læreanstalter, viser, at de studerende ønsker bredere adgang til videregående uddannelser, og at de højere læreanstalter bør åbne op for samarbejde med erhvervslivet og for livslang læring. Hele 97 % af de studerende fandt f.eks., at det er vigtigt at give de studerende den viden og de færdigheder, de har brug for for at kunne klare sig på arbejdsmarkedet. Et stort flertal (87 %) var også enige i, at det er vigtigt for de højere læreanstalter at fremme innovation og iværksætterånd blandt de studerende og de ansatte, og at der bør være mulighed for praktikophold i private virksomheder som led i uddannelsen. Flere og flere studerende ønsker at studere i udlandet, og et flertal ønsker mere information om kvaliteten af de højere læreanstalter for at kunne træffe et kvalificeret studievalg. Europa-Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne og sektoren for videregående uddannelser om at gennemføre universiteternes moderniseringsdagsorden som led i Lissabonstrategien for vækst og beskæftigelse. Der ydes støtte hertil gennem programmet for livslang læring (Erasmus-aktioner), det 7. EU-rammeprogram for forskning, programmet for konkurrenceevne og innovation, strukturfondene og gennem lån fra Den Europæiske Investeringsbank. Kommissionen støtter også reformer af de videregående uddannelser i verden generelt, nærmere bestemt gennem politikken og programmerne på det udenrigspolitiske område. EU's nabolande kan f.eks. få støtte gennem Tempus-programmet. Forbindelserne med andre partnerlande støttes gennem en række bilaterale eller multilaterale samarbejdsprogrammer: EU-USA/Canada, EDULINK, ALFA for Latinamerika og det nye Nyerere-program for Afrika. Endelig skal også nævnes Erasmus Mundus-programmet med stipendier til studerende fra hele verden, som dermed kan gennemføre integrerede studieprogrammer på master-niveau i forskellige europæiske lande. Den nye fase af programmet indbefatter også studier på ph.d.-niveau. Samarbejde med ikkeeuropæiske institutioner indgår også i Kommissionens støtte til højere læreanstalters forskningsaktiviteter under det 7. EU-rammeprogram for forskning. Marie Curie-aktionerne giver individuelle forskere mulighed for at indgå i et forskerteam i et andet land. Yderligere oplysninger: Europa-Kommissionen: MEMO/09/170 [FAQ on Bologna], 22. april 2009 Europa-Kommissionen: MEMO/09/172 [Eurydice report], 22. april 2009 Europa-Kommissionen: MEMO/09/171 [Eurobarometer], 22. april 2009 Europa-Kommissionen: Videregående uddannelser Europa-Kommissionen: Videregående uddannelser: BolognaDet officielle websted for Bologna-processenBologna-ministerkonferencen, Louvain-la-Neuve og Leuven, 28.-29. april 2009 [1]Følgende lande er blevet indbudt: Australien, Brasilien, Canada, Egypten, Etiopien, Indien, Israel, Japan, Jordan, Kasakhstan, Kina, Kirgisistan, Marokko, Mexico, New Zealand, Senegal, Sydafrika, Tanzania, Tunesien, Vietnam og USA.[2] Albanien, Andorra, Armenien, Aserbajdsjan, Belgien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Cypern, Danmark, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien, Det Forenede Kongerige, Estland, Finland, Frankrig, Georgien, Grækenland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Letland, Liechtenstein, Litauen, Luxembourg, Malta, Moldova, Montenegro, Nederlandene, Norge, Polen, Portugal, Rumænien, Rusland, Schweiz, Serbien, Slovakiet, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet, Tyrkiet, Tyskland, Ukraine, Ungarn, Vatikanstaten og Østrig.