IP/09/1731 Brüsszel, 2009. november 18 A szélessávú internet-hozzáférések száma a kedvezőtlen körülmények ellenére tovább nő az EU-ban Az évente üzembe helyezett több mint 11 millió új vezetékes hozzáféréssel a szélessávú internet tovább terjed Európában. Az Európai Bizottság által a mai napon közzétett jelentés szerint 2009 júliusában az EU lakosságának népességének 24%-a rendelkezett szélessávú hozzáféréssel, szemben a 2008. júliusi 21,6%-kal. A jelentés arra is kitér, hogy a szélessávú mobilszolgáltatások elterjedése újabb lendületet vett Európában, a január óta elért 54%-os növekedés eredményeképpen 4,2 ilyen hozzáférés jut 100 lakosra. És végül, de nem utolsósorban az európai szélessávú internetkapcsolatok egyre gyorsabbak is lesznek. Az EU-ban a szélessávú hozzáférések 80%-a rendelkezik másodpercenként legalább 2 megabites (Mbps) – a Web 2.0 és a képátviteli szolgáltatások használatát lehető tevő – letöltési sebességgel, ami 5%-os növekedés a tavalyi évhez képest). „A gazdasági lassulás ellenére Európ a szélessávú piaca továbbra is igen dinamikus. Az erősödő verseny a szolgáltatások javítására késztet, és a felhasználók mára a szélessávú internet-hozzáférést az élet alapvető részének tekintik –nyilatkozta Viviane Reding, az EU távközlésért felelős biztosa. – Ez jó kiindulópont a következő Európai Bizottság számára. A versenyen alapuló egységes távközlési piacon belül a nagysebességű hozzáférések élénk piacai a Bizottság által jelenleg készített európai digitális menetrend egyik elsőbbségi kérdését jelentik. Nagysebességű, szélessávú internet-hozzáférés nélkül – legyen az üvegszálas vagy vezeték nélküli – nem lehet erős az európai digitális gazdaság, Európa nem őrizheti meg versenyelőnyét az új technológiák és alkalmazások terén. Miután az Európai Parlament és a Tanács november 5-én új, versenybarát szabályozási keretet fogadott el az európai távközlési piacra vonatkozóan ( MEMO/09/491 ), azt várom, hogy a nagysebességű internet minden EU tagállamban intenzívebben fog elterjedni. Európa egyértelműen készen áll arra, hogy a következő évtized során teljes mértékben digitálissá váljon.” A Bizottság által ma közzétett adatok azt mutatják, ho gy a szélessávú hozzáférések számának növekedése az EU területén – 2008 júliusa és 2009 júliusa között, a borús gazdasági környezet ellenére – átlagosan 10,7%-os mértékben folytatódott. 2009. július 1-én hozzávetőlegesen 120 millió vezetékes szélessávú vonal volt az EU-ban, amelyből 11,5 milliót 2008 júliusa óta kötöttek be. A szélessávú hozzáférés tekintetében Dánia és Hollandia áll az első helyen, ahol a lakosság közel 40%-a rendelkezik szélessávú előfizetéssel, de a növekedés sebessége a piac telítettsé ge felé közelítve csökken. Kilenc EU-tagállam ( Dánia: 37,3%, Hollandia: 36,2%, Svédország: 31,3%, Finnország: 30,7%, Luxemburg: 28,8%, az Egyesült Királyság: 28,4%, Franciaország: 27,7%, Németország: 27,5% és immáron Belgium: 27,5% ) előzi meg az Egyesült Államokat, ahol a szélessávú hozzáférés elterjedtsége 25,8%-os, és az OECD 2009. májusi statisztikái alapján a növekedés mértéke lassul. Luxemburg (+18,3%) és Portugália (+11,7%) 2009 során a 2008. évinél erőteljesebb növekedést mutatott. A domináns piaci helyzetben levő távközlési szolgáltatók átlagos piaci részesedése az EU-n belül stabil (Cipruson a legmagasabb 80%-kal, ezt követi Luxemburg és Finnország 67%-kal, a sort pedig az Egyesült Királyság zárja a 27%-os, legalacsonyabb értékkel). A domináns helyzetben levő szolgáltatóknak a szélessávú hozzáférések piaca fölött gyakorolt ellenőrzése (beleértve a nagykereskedelmi vonalak értékesítését) az infrastruktúra-alapú versenytársak javára strukturálisan csökken (a helyi előfizetői hurok átengedésével, amely lehetővé teszi harmadik felek hozzáférését a hálózathoz). A teljes mértékben átengedett előfizetői hurkok és megosztott hozzáférésű vonalak a digitális előfizetői vonalak (DSL-vonalak) 71,4%-át teszik ki az egy évvel ezelőtti 65,2%-kal szemben. Az át nem engedett előfizetői hurkok számának növekedése, bár nem éri el az előző év ütemét, az új belépők által alkalmazott, alacsony beruházásigényű viszontértékesített hozzáférések kárára történik, amelyek aránya a 2008-as 18,2%-ról a DSL-vonalak 10,6%-ára csökkent. A piacra újonnan belépő távközlési társaságok fokozatosan végeztek beruházásokat, és ezáltal hozzájárultak a versenyképesebb szélessávú piac kialakításához. A Bizottság által a mai napon közzétett jelentésből az is kiderül, hogy az Unió lakossága a tavalyinál nagyobb sebességű és jobb minőségű szélessávú hozzáférést élvezhet. Az EU területén található szélessávú hozzáférések 80%-a 2 Mbps-nél nagyobb sebességű (ez az érték tavaly még csak 75% volt), ami elég gyors az online videotartalmak átviteléhez, és a vonalak több mint 15%-a haladja meg a 10 Mbps sebességet (ez 10%-os növekedés 2009 januárjához képest). A nagyobb adatátviteli sebesség általában több és jobb választási lehetőséget nyújt a vevők számára, alacsonyabb megabitenkénti árral. Technológiai szempontból a digitális előfizetői vonal (DSL) 94 millió előfizetéssel megőrizte vezető szerepét az európai szélessávú hozzáférési technológiák között. A lakossági üvegszálas hozzáférések száma 2008 júliusa és 2009 júliusa között 40%-kal nőtt, de jelenleg az összes európai hozzáférés mindössze 1,75%-át teszik ki, és csak néhány országban érhetők el. Az összes szélessávú hozzáféréshez viszonyítva Lettországban a legmagasabb az üvegszálas vonalak száma, a legtöbb üvegszálas hozzáféréssel pedig Svédország rendelkezik. A mobiltechnológián alapuló szélessávú hozzáférés (amely tipikusan laptopon keresztüli mobil internethasználatot tesz lehetővé) különösen Ausztriában (13,8%), Svédországban (12,6%), Portugáliában (10,8%) és Írországban (8,3%) terjed gyorsan. Európában a mobil szélessávú penetráció jelenlegi szintje 4,2%, ami 2009. január óta 54%-os emelkedést jelent. Előzmények A szélessáv hozzáférhetősége az információs és kommunikációs technológiák fejlettségének kulcsfontosságú mérőszáma ( IP/08/1422 ). A Bizottság a tagállamok által ellenőrzött adatok alapján évente kétszer ad ki jelentést a szélessávú szolgáltatások uniós piacának fejlődéséről ( IP/08/1831 ). A jelentés a következő honlapon érhető el: http://ec.europa.eu/information_society/eeurope/i2010/benchmarking/index_en.htm Annex Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED