IP/09/1519 Briuselis, 2009 m. spalio 14 d. ES plėtros procesas – Vakarų Balkanų ir Turkijos pažangos metai Šiandien Komisija patvirtino metinę ES plėtros strategiją. Komunikate pabrėžta Vakarų Balkanų ir Turkijos pažanga, padaryta siekiant integruotis į Europą sunkiais pasaulinės ekonomikos krizės metais, ir nurodyti pagrindiniai uždaviniai, kuriuos šioms šalims teks spręsti artimiausiais mėnesiais ir metais. Atsižvelgdama į padarytą pažangą, Komisija nusprendė rekomenduoti pradėti derybas su Buvusiąja Jugoslavijos Respublika Makedonija. 2010 m. bus daug padaryta liberalizuojant vizų režimą Vakarų Balkanams – tai svarbus viso regiono laimėjimas. 2009 m. minimas Berlyno sienos griūties dvidešimtmetis ir ES plėtros į Vidurio ir Rytų Europą penkmetis. Narystės ES perspektyva tebėra svarbus politinių ir ekonominių reformų akstinas, padedantis stiprinti taiką ir stabilumą. ES strategiškai suinteresuota tuo pasiremti, jei bus laikomasi sutartų principų ir sąlygų. Dabartinis ES plėtros procesas vyksta didelio visuotinio ekonomikos nuosmukio tiek ES, tiek narystės siekiančiose šalyse sąlygomis. Stojimo procesui neturėtų trukdyti d višaliai ginčai. Juos turėtų išspręsti pačios šalys. Buvusioji Jugoslavijos Respublika Makedonija padarė didelę pažangą ir daug nuveikė spręsdama pagrindinius stojimo partnerystės prioritetinius klausimus. Komisijos nuomone, šalis pakankamai gerai atitinka 1993 m. Kopenhagos Europos Vadovų Tarybos nustatytuosius, taip pat stabilizacijos ir asociacijos proceso kriterijus, todėl nuspręsta rekomenduoti pradėti stojimo derybas. Pristatydamas plėtros dokumentų rinkinį už plėtrą atsakingas Komisijos narys Olli Rehnas sakė: „Šiandien pristatomoje plėtros strategijoje parodome savo pasiryžimą Vakarų Balkanų ir Turkijos ateitį sieti su Europos Sąjunga. Albanijos ir Juodkalnijos narystės paraiškos šiuo ekonomikos sunkmečiu rodo, kad Europos Sąjunga tebėra patraukli ir atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant stabilumą, saugumą ir gerovę. Dėl Islandijos paraiškos mūsų plėtros darbotvarkė įgauna dar platesnį mastą.“ 2010 m. pradžioje įvesimas bevizis režimas Buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Juodkalnijos ir Serbijos piliečiams bus akivaizdžiai naudingas. Jeigu Albanija ir Bosnija ir Hercegovina laikysis nustatytų sąlygų, Komisija iki 2010 m. vidurio pateiks pasiūlymus ir dėl šių šalių. Dėl Turkijos Komisijos narys Olli Rehnas pasakė: „Turkija vėl suintensyvino politinių reformų pastangas. Nuo jų priklauso stojimo derybų pažanga, todėl visų pirma turi būti užtikrintos pagrindinės laisvės ir įtvirtinti teisinės valstybės principai. Džiaugiamės pastarojo meto konsultacijomis dėl svarbios kurdų iniciatyvos, po kurių, viliuosi, bus imtasi konkrečių veiksmų užtikrinant visų Turkijos gyventojų teises. Džiaugiuosi, kad Turkija ir Armėnija ėmėsi tarpusavio s antykių normalizavimo veiksmų, turėsiančių istorinę reikšmę. Šį procesą dabar reikėtų tęsti, kad šių šalių santykiai kuo greičiau taptų visiškai normalūs.“ Vykdydama per stojimo derybas nustatytus reikalavimus nemažai nuveikė Kroatija, o pasiekus politinį Slovėnijos ir Kroatijos susitarimą spręsti sienų klausimą, derybos dabar oficialiai atnaujintos. Kroatijai reikės stengtis tęsti reformas, visų pirma teismų ir viešojo administravimo, kovos su organizuotu nusikalstamumu ir mažumų teisių srityse. Jeigu Kroatija laiku įvykdys visus likusius reikalavimus, stojimo derybas būtų galima baigti kitais metais. Juodkalnija narystės ES paraišką pateikė 2008 m. gruodžio mėn., tad Komisija Tarybos prašymu dabar rengia nuomonę. Parlamento rinkimai atitinka beveik visus tarptautinius kriterijus. Likę svarbiausi uždaviniai – stiprinti administracinius pajėgumus ir įtvirtinti teisinės valstybės principus. Albanija narystės ES paraišką pateikė balandžio mėn. Komisija pasirengusi pateikti savo nuomonę, kai tik Taryba paragins tai padaryti. Parlamento rinkimai atitinka daugumą tarptautinių kriterijų. Likę svarbiausi uždaviniai – įtvirtinti teisinės valstybės principus ir užtikrinti tinkamą valstybės institucijų veikimą. Kuo greičiau paspartinti pagrindines reformas turi Bosnija ir Hercegovina. Siejant šalies ateitį su Europos Sąjunga reikia, kad šalies vadovai sutartų dėl bendrosios krypties, taip pat reikia politinės valios įvykdyti Europos integracijos reikalavimus ir laikytis nustatytų vyriausiojo įgaliotinio biuro uždarymo sąlygų. Serbija parodė pasiryžusi eiti ES link – ji vis sparčiau įgyvendina laikinojo susitarimo su ES nuostatas ir imasi pagrindinių reformų. Atsižvelgdama į nuolatinį šalies bendradarbiavimą su TBTBJ, Komisija mano, kad laikinąjį susitarimą dabar turėtų įgyvendinti ES. Serbija turi priimti konstruktyvesnę poziciją Kosovo klausimais. Kosove 1 stabilumas palaikomas, tačiau dar nėra visiškai užtikrintas. ES teisinės valstybės misija (EULEX) visame Kosove vykdoma visu pajėgumu. Kosovui reikia spręsti tokius svarbius uždavinius kaip teisinės valstybės principų užtikrinimas, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, administracinių pajėgumų stiprinimas, serbų ir kitų mažumų apsauga. Atskirame dokumente Komisija siūlo suteikti galimybių Kosovo piliečiams priartėti prie ES, be kita ko, vykdant dialogą vizų klausimais ir siekiant ilgainiui , kai bus imtasi reikiamų reformų ir įvykdytos sąlygos, liberalizuoti vizų režimą. Komisija taip pat siūlo išplėsti dabar Kosovui taikomą lengvatinį prekybos režimą (autonomines prekybos priemones) ir, kai tik Kosovas įvykdys atitinkamus reikalavimus, pasiūlys derybų dėl prekybos susitarimo nurodymus. 1 : Pagal JTST rezoliuciją 1244/99.