IP/09/ 1153 Bruselj, 16. julija 2009 Komisija sprejela nove predpise za preprečevanje in reševanje krize v oskrbi s plinom Evropska komisija je danes sprejela novo uredbo za izboljšanje varnosti oskrbe s plinom v okviru notranjega trga s plinom. Predlagana uredba naj bi okrepila obstoječi sistem EU za varnost oskrbe s plinom in zagotovila, da vse države članice in njihovi akterji na trgu s plinom vnaprej sprejmejo učinkovite ukrepe, da preprečijo in ublažijo posledice morebitnih motenj oskrbe s plinom. Vzpostavila bo tudi mehanizme za države članice, da sodelujejo in učinkovito rešujejo vse morebitne večje motnje v oskrbi s plinom. Predsednik Komisije, José Manuel Barroso je povedal: „Povečanje varnosti oskrbe z energijo bo ena od najpomembnejših prednostnih nalog v prihodnjih letih. Prizadevati si moramo za najboljše, vendar biti pripravljeni tudi na najslabše. Evropa se mora iz preteklih kriz učiti in zagotoviti, da evropski državljani nikoli več ne bodo brez svoje krivde na mrzlem. Ta predlog Komisije bo od držav članic zahteval, da so pripravljene in sodelujejo v primeru nadaljnjih motenj v oskrbi s plinom.“ Komisar za energetiko Andris Piebalgs je pozval Svet in Evropski parlament, da hitro sprejmeta predloge. „Že nekaj časa vemo, da so obstoječe ureditve za reševanje nujnih primerov s plinom pomanjkljive. Plinski spor med Rusijo in Ukrajino iz januarja 2009 je potrdil naše skrbi. Vse države članice so spoznale, da potrebujemo skupne standarde za varnost oskrbe s plinom za celotno EU. In to so standardi, ki jih predlagamo danes,“ je povedal komisar Piebalgs. Nova uredba poziva države članice, naj bodo v primeru motenj oskrbe popolnoma pripravljene z jasnimi in učinkovitimi načrti za izredne razmere, ki vključujejo vse zainteresirane strani in v celoti upoštevajo evropsko razsežnost vsake večje motnje. Ti načrti bodo temeljili na ustreznih ocenah tveganja. Predlagana uredba o varnosti oskrbe s plinom bo zagotavljala skupni kazalec za opredelitev resne motnje v oskrbi s plinom. Ta je poznan kot N-1, tj. zaprtje pomembne infrastrukture za oskrbo ali podobnega (npr. plinovoda za uvoz ali proizvodne zmogljivosti). To bo zahtevalo, da imajo vse države članice pristojni organ, ki bo odgovoren za upravljanje razvoja oskrbe s plinom, ocenjevanje tveganja za oskrbo, vzpostavljanje preventivnih akcijskih načrtov in načrtov za izredne razmere. Države članice bodo morale v krizi tesno sodelovati. V ta namen se bo okrepila koordinacijska skupina za plin in omogočil sodostop do zanesljivih informacij in podatkov o oskrbi. Predlagana uredba bo zagotovila, da bodo imeli vsi potrošniki v EU prednosti od visoke ravni varnosti pri oskrbi s plinom. Izboljšala bo okvir za naložbe v novih čezmejnih povezavah, nove uvozne prehode, zmogljivosti za dvosmerne tokove in skladišča, ki jih podpira tudi evropski načrt za oživitev gospodarstva. Omogočila bo večjo medsebojno odvisnost oskrbe s plinom na enotnem evropskem trgu s plinom. Poleg tega bo zagotovila trdni temelj za EU, da bo učinkoviteje branila svoje interese v odnosih z zunanjimi dobavitelji plina. Predlagana uredba je bila pripravljena v tesnem sodelovanju z državami članicami in industrijo zemeljskega plina, vključno s koordinacijsko skupino za plin. Je odgovor na posebno zahtevo Evropskega sveta, Evropskega parlamenta in Sveta za energijo, ki so 19. februarja 2009 od evropskega komisarja za energetiko zahtevali, da kot nujno zadevo pripravi nov instrument za izboljšanje okvira EU za izredne razmere pri oskrbi s plinom, ki bo nadomestil Direktivo o zanesljivi oskrbi s plinom iz leta 2004. EU je največji porabnik plina in kriza pri oskrbi s plinom iz januarja 2009 je pokazala pomanjkljivosti trenutnih mehanizmov za reševanje motenj pri oskrbi. Plin trenutno v EU predstavlja več kot eno četrtino oskrbe z energijo. Več kot polovica tega plina prihaja iz zunanjih virov in leta 2020 bo EU verjetno uvažala več kot 80 % plina. Nekatere države članice so že popolnoma odvisne od uvoženega plina. For more information see this website .