IP/09/1487 Bruselj, 8. oktober 2009 Več ukrepov za boj proti pošiljateljem neželene e-pošte in za varovanje zasebnosti na spletu Evropska komisija je danes znova pozvala države članice, naj začnejo bolj odločno reševati problem zasebnosti na spletu. Danes objavljena študija, ki jo je financirala Komisija, razkriva, da je število pregonov in sankcij za kršitelje zelo različno, čeprav so številne države članice sprejele nekatere ukrepe proti neželeni e-pošti, vključno z denarnimi kaznimi za kršitelje. Študija v okviru reforme predpisov EU o telekomunikacijah ( MEMO/09/219 ) potrjuje potrebo po zakonodajnih izboljšavah, in sicer jasnejše in doslednejše izvršilne predpise ter odvračilne sankcije, boljše čezmejno sodelovanje ter ustrezne vire za nacionalne organe za varovanje zasebnosti na spletu. Evropska komisarka za informacijsko družbo in medije Viviane Reding je povedala: „ Podatki kažejo, da si številne države EU prizadevajo za izvajanje predpisov o zasebnosti na spletu. Vendar je neželena e-pošta področje, ki ga lahko in tudi moramo izboljšati v korist internetnih uporabnikov. Od leta 2002 evropska zakonodaja prepoveduje neželeno e-pošto in vohunsko programsko opremo, vendar povprečno 65 % državljanov še vedno redno prejema neželeno e-pošto. Okrepiti moramo boj proti pošiljateljem neželene e-pošte in omogočiti sprejetje zakonodaje, ki bo določala stroge civilne in kazenske sankcije za kršitelje. Države članice zato pozivam, naj okrepijo svoja nacionalna prizadevanja za boj proti grožnjam, ki pretijo internetnim uporabnikom, in sicer neželeni e-pošti ter vohunski in zlonamerni programski opremi. Če bomo znotraj Evrope zaustavili smetenje z nezaželeno e-pošto, bomo postavili zgled sosednjim državam in ostalemu svetu, ki so prav tako odgovorni za neželeno e-pošto, ki jo prejemamo v Evropi . “ Glavne ugotovitve študije, ki jo je danes objavila Evropska komisija, kažejo da: imajo danes skoraj vse države EU eno ali več spletnih strani, na katerih lahko državljani najdejo informacije ali prijavijo neželeno e-pošto, vohunsko ali zlonamerno programsko opremo. je analiza več kot 140 primerov izvajanja zakonodaje iz 22 držav članic pokazala očitne razlike med številom primerov na državo in izrečenih denarnih kaznih. Največje število primerov je bilo zabeleženih v Španiji (39), Slovaški (39) in Romuniji (20). Najvišje denarne kazni pa so bile izrečene na Nizozemskem (1 000 000 EUR), Italiji (570 000 EUR) in Španiji (30 000 EUR). Pošiljateljem neželene e-pošte v državah, kot so Romunija, Irska in Latvija, pa so bile izrečene skromne denarne kazni od nekaj sto do nekaj tisoč evrov. je uspešen način boja za varovanje na spletu preprečevanje, izvajanje zakonodaje in povečanje ozaveščanja javnosti. Javni organi (kot so regulativni organi za telekomunikacije, agencije za varstvo podatkov in potrošnikov ter organi pregona) morajo imeti jasno opredeljene pristojnosti in natančno določene postopke medsebojnega sodelovanja, prav tako pa morata sodelovati tudi javni in zasebni sektor. Stopnja sodelovanja med državami članicami se zelo razlikuje. Sporazumi o sodelovanju obstajajo v Belgiji, na Cipru, v Estoniji, Franciji, Italiji, Latviji, Litvi, Nemčiji, na Nizozemskem, v Romuniji in Združenem kraljestvu, medtem ko Luksemburg in Malta uporabljata neformalno obliko sodelovanja. je neželena e-pošta globalni problem. Za spopadanje z njim je potrebno boljše mednarodno sodelovanje, tako znotraj EU kot tudi po svetu. bi države članice morale nacionalnim organom dodeliti zadostne vire za zbiranje dokazov in nadaljevanje preiskav ter vzpostaviti kazenski pregon na tem področju. Reforma predpisov EU o telekomunikacijah, ki jo je predlagala Komisija (in jo še pregledujeta Evropski parlament in Svet), bo zagotovila bo ljše pogoje za izvajanje predpisov o zasebnosti. Nova določba v predpisih o telekomunikacijah zahteva, da morajo biti kazni za kršenje nacionalnih zakonodaj o zasebnosti na spletu učinkovite, proporcionalne in odvračilne. Zahteva tudi, da države članice svojim nacionalnim organom pregona dodelijo potrebne vire. Novi predpisi bodo omogočili, da se bodo organi, ki se ukvarjajo z bojem proti neželeni e-pošti, lahko pridružili evropski mreži organov, ki izvajajo zakonodajo o varstvu potrošnikov, medtem ko bodo zasebne organizacije, kot so dobavitelji internetnih storitev, lahko pravno ukrepali proti kršiteljem, ki izrabljajo njihove mreže. Obenem se Evropska komisija z ZDA pogaja za sporazum o čezmejnem sodelovanju na področju izvajanja zakonodaje varstva potrošnikov. Industry figures kaže, da je eno od šestih neželenih elektronskih sporočil poslano iz ZDA. V skladu z reformo predpisov o telekomunikacijah bo v sporazum EU-ZDA vključeno tudi sodelovanje na področju neželene e-pošte. Osnovne informacije: Evropska komisija je maja 2009 predstavila eYouGuide , ki potrošnikom ponuja praktične nasvete o „digitalnih pravicah“, ki jih imajo v skladu z evropsko zakonodajo. Komisarki Reding in Kuneva sta istočasno predstavili bodočo „ Digitalno agendo“ za evropske potrošnike, ki boj proti neželeni e-pošti opredeljuje kot področje, na katerem je možno ukrepanje EU, in sicer prek podobnih učinkovitih sankcij v vseh državah članicah in sosednjih državah ( IP/09/702 ). Razprava o praktičnem sodelovanju med izvršnimi organi in zasebnim sektorjem bo potekala 7.–9. oktobra 2009 v Lizboni: CNSA/LAP workshop on spam fighting . Današnja študija, ki vključuje oceno napredka posameznih državah članicah, ima povezavo na spletne strani nacionalnih organov za varstvo podatkov, na katerih je mogoče prijaviti neželeno e-pošto, vohunsko ali zlonamerno programsko opremo: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/ext_studies/index_en.htm#2009 . Raziskava Eurobarometra o zaupanju potrošnikov v informacijsko družbo: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/strategy/activities/index_en.htm . Annex Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Flash Eurobarometer on confidence in Information Society of May 2009, p.23 Examples of sanctions imposed at national level in the past years. Czech Republic the data protection authority imposed fines in total of around €15 000 EUR in 2007 Denmark a Danish commercial court imposed a fine of around €270 000 for mobile spam as a result of legal action undertaken by the Danish Consumer Ombudsman, Danish companies were fined respectively around €13 330, €2 670, €1 330, €670 and €1 330 in 2008 in 2009, a fine of around €3 330 has been metered out by the court to a Copenhagen nightclub for unsolicited text messages containing information about events etc. taking place at the nightclub Finland conviction for writing malicious software, including use of spyware and spam sentenced to 7 months in prison, later commuted to 162 hours of community work Germany numerous cease and desists orders of district courts and higher courts threatening the defendant with administrative fines not exceeding €250 000,00, alternatively arrest for contempt not exceeding 6 months; often also conviction to pay fine of €2 500,00 for each violation of the cease and desist order court orders actually imposing these fines are not publicized Greece imposition of a fine of €20 000 for sending spam to random mobile numbers Hungary in 2007, a total sum of around €6 400 was imposed in 2008, this amount was 10 times higher (the maximum fine is 500.000 HUF): one spammer was fined seven times with a total sum of fines amounting to 1.6 million HUF (around €5 333 at the time of this Study) Ireland the data protection authority applied two fines for mobile spam (one of €2 000 EUR in 2008 for sending 6 text messages) Italy in 2008, the data protection authority imposed a fine of €570 000 EUR on an SMS spammer in 2004, the Naples court of peace sentenced a spammer to a fine of €1 000 in 2002-2003, the data protection authority issued a number of decisions ordering to stop the sending of spam an Italian court of appeal sentenced a sender of malware and spyware infected e-mail to a fine of €4 280 Latvia the data protection authority imposed fines in two cases for a total amount of €4 300 Lithuania in 2008, the data protection authority applied administrative sanctions in 3cases; 2 of them were confirmed by the administrative court; 1 case is still pending Poland the consumer policy department ordered to cease infringement of consumer interests through spam Romania in 2008, the telecom regulator applied fines in 20 cases, ranging from €250 to €500 the data protection authority applied two fines for mobile spam (via SMS) Spain in 2008, the data protection authority imposed 39 fines for sending spam with a total of €85 500 as follows: €81 100 for 34 e-mail spam cases (of which €30 000 for two serious e-mail spam cases), €3 800 for 4 SMS spam cases and €600 for one fax spam case. The Netherlands in 2006, the telecom regulator imposed a fine of €75 000 for sending spam in 2007, three Dutch companies were fined €1 000 000 for placing adware and spyware in 2008, a spammer was fined €510 000