IP/09/112 Brüsszel, 2009. január 22.Jelentős előrelépés Európában az innováció terénA ma közzétett 2008. évi európai innovációs eredménytábla (EIS) szerint az EU innovációs teljesítménye a pénzügyi válságot megelőzően számottevően javult. Csökkent az EU és az Egyesült Államok, illetve Japán közötti innovációs szakadék, különösen több új tagállam – pl. Ciprus, Románia és Bulgária – komoly előrehaladásának köszönhetően. Az EU egészében különösen az innováció céljából igénybe vehető emberi erőforrások és pénzügyi források terén tapasztalható előrelépés. A vállalatok részéről az innovatív befektetések mértéke azonban még mindig viszonylag csekély, főleg az Egyesült Államokhoz és Japánhoz hasonlítva. Ezzel a jelentéssel párhuzamosan a 2008. évi tudományos, technológiai és versenyképességi jelentés részletesebb elemzést végez az állami és vállalati K+F és a technológiai teljesítmény alakulásáról, valamint az Európai Kutatási Térség megvalósítása terén tett haladásról. „A válság ideje nem a megfelelő pillanat arra, hogy felfüggesszük a kutatásba való befektetést és az innovációt. Mindezek elengedhetetlenek, ha Európa a gazdasági válság után új erőre akar kapni, és megfelelő választ kíván adni az éghajlatváltozás és a globalizáció kihívásaira. Az EU komoly értékekkel büszkélkedhet, ilyen pl. az egyre vonzóbb Európai Kutatási Térség és az évről évre javuló innovációs teljesítmény. Sok tennivalónk van még azonban, elsősorban a vállalatok befektetéseinek viszonylagos alacsony szintjének orvoslása tekintetében. Az EU kutatási hatékonyságának javítására, az innováció élénkítésére és a csúcstechnológiát alkalmazó piacok fejlesztésére irányuló bizottsági kezdeményezések az Uniót jó irányba terelik” – hangsúlyozta Günter Verheugen, a Bizottság vállalkozás- és iparpolitikáért felelős alelnöke, valamint Janez Potočnik, kutatási biztos. A jelentés alapján az európai országok teljesítményük szerint négy csoportba sorolhatók. Gyakorlatilag mindegyik ország teljesítménye javult, jóllehet különböző mértékben:A vezető innovátorok Svájc, Svédország, Finnország, Németország, Dánia és az Egyesült Királyság, amely innovációs teljesítménye jóval meghaladja az EU átlagát. Közülük Svájc és Németország teljesítménye nő a legnagyobb ütemben. Ausztria, Írország, Luxemburg, Belgium, Franciaország és Hollandia követő innovátorok, teljesítményük az uniós átlag fölött van. A csoportban Írország, majd Ausztria teljesítménye nő a leggyorsabban. Ciprus, Izland, Észtország, Szlovénia, a Cseh Köztársaság, Norvégia, Spanyolország, Portugália, Görögország és Olaszország alkotja a mérsékelt innovátorok csoportját, amely teljesítménye elmarad az uniós átlagtól. Ciprus innovációs teljesítményének alakulása a csoport átlagát jóval meghaladja, sorrendben utána Portugália következik. Málta, Magyarország, Szlovákia, Lengyelország, Litvánia, Horvátország, Románia, Lettország, Bulgária és Törökország a felzárkózó országok, amelyek innovációs teljesítménye jóval az uniós átlag alatt van. Legtöbbjük már felzárkózóban van a többiekhez, közülük Bulgária és Románia teljesítménye nőtt a legnagyobb ütemben.A 27 tagállam innovációs teljesítményének országonkénti összefoglalása a MEMO/09/18 ban olvasható.INNOVáCIóS TELJESíTMéNY (2008. éVI öSSZEVONT INNOVáCIóS INDEX) [ ] Megjegyzés: Az összevont innovációs index (SII) 29 mutatóból tevődik össze, a 0-val jelölt legalacsonyabb teljesítménytől az 1-gyel jelölt legmagasabbig terjedően. A 2008. évi SII az adatok elérhetőségének késedelme miatt a 2006/2007-es teljesítményt tükrözik. A USA-val és Japánnal szembeni innovációs szakadék megszüntetése Az uniós szintű adatok elemzése rámutat, hogy jelentős fejlődés történt abszolút értékben (az öt évvel ezelőtti helyzethez képest), valamint az USA-hoz és Japánhoz viszonyítva is. Az országok szélesebb körével való összehasonlítás szintén azt mutatja, hogy az EU viszonylag jól halad a feltörekvő országokhoz képest. Elsősorban az innovációhoz hozzájáruló emberi erőforrás (egyetemi diplomások, felsőoktatás), a szélessávú internetes hozzáférés és a kockázati tőke elérhetősége terén történt jelentős előrehaladás. A vállalati befektetés terén – ahol a K+F és IT kiadásokat illetően az EU elmarad az USA-tól és a Japántól – azonban még mindig vannak hiányosságok. A jelentésben a nem technológiai jellegű innováció fontosságáról olvasható eredmények ellenére ráadásul az uniós vállalatok ilyen innovációs tevékenységekre (pl. képzésre, tervezésre, marketingre, új felszerelésre) szánt kiadásai csökkentek. Az innováció mint a gazdasági fellendülés receptje Az EIS elemzése a pénzügyi válságot megelőző időszak adatain alapul, mindazonáltal olyan meglévő tendenciákra, erősségekre és hiányosságokra hívják fel a figyelmet, amelyeket figyelembe kell venni a jelenlegi körülményekhez való alkalmazkodás során. Az EU által a pénzügyi válság előtt elért előrehaladás az európai vállalkozókat kedvezőbb helyzetbe hozta ahhoz, hogy az innováció segítségével fellendülhessenek. A fő vetélytársakkal összehasonlítva a vállalatok innovációba való befektetésének elégtelensége azonban egyértelmű hiányosság, amelyet orvosolni kell, többek között az innovatív vállalatok megújult állami támogatásával – ilyen pl. a vezető piacokról szóló kezdeményezés (lásd IP/08/12), amely felduzzasztja az új termékek és szolgáltatások iránti piaci keresletet. További tanulságok vonhatók le az innovációs előrehaladásról szóló jelentésből is, amelyet az európai innovációs eredménytáblával egyidőben tettek közzé, és amely független szakértői elemzést mutat be a nemzeti innovációs politikákban és összehangolásukban tapasztalható fejleményekről. A jelentés független szakértők által készített országjelentésekre épül, és a PRO INNO kezdeményezés honlapján olvasható. Olyan innovatív induló vállalkozások és stratégiák támogatására irányuló tendenciákról számol be, amelyek az új kihívásokra – mint pl. az éghajlatváltozás – és a hatékony erőforrás-felhasználásra kínálnak megoldásokat. A jelentésben bemutatott eredményeket az Európai Bizottság arra fogja felhasználni, hogy elősegítse a jelenlegi innovációs politikák sikerességének értékelését, és felismerje a jövőbeli prioritásokat. Háttérinformációk: Az Európai Bizottság Vállalkozáspolitikai és Ipari Főigazgatóságának megbízásából az európai innovációs eredménytáblát a Maastrichti Gazdasági és Társadalmi Innovációs és Technológiai Kutatási és Képzési Központ (UNU-MERIT) készítette, az innovációs előrehaladásról szóló jelentést pedig az Athéni Egyetem és a Technopolis Csoport vezetésével szakértők csoportja állította össze. A jelentések teljes terjedelmükben a következő címen érhetők el: http://www.proinno-europe.eu/metricsTovábbi információ: ld. MEMO/09/18, IP/09/92, MEMO/09/19