IP/09/1665 Briselē, 2009. gada 3. novembrī Vienotā eiro maksājumu zona ( SEPA) — pārrobežu tiešie debeti nu kļūst par īstenību (sk. MEMO/09/489 ) No 2. novembra bankas sāks piedāvāt klientiem iespēju izdarīt regulārus maksājumus, izmantojot jauno SEPA tiešā debeta shēmu. Tas nozīmē, ka pirmo reizi patērētāji un uzņēmumi varēs veikt tiešā debeta darījumus starp dažādām eirozonas valstīm. Nozares ierosināto shēmu tagad balstīs ES noteikumi par maksājumu pakalpojumiem un pārrobežu maksājumiem, kuri stājas spēkā 1. novembrī un kuru mērķis ir nodrošināt, lai SEPA tiešie debeti būtu tikpat vienkārši, efektīvi un droši kā valstu iekšējās shēmas un neizmaksātu dārgāk. Jaunajai shēmai ir pieteikušās jau tūkstošiem eirozonas banku. Komisijas loceklis Čārlijs Makkrīvijs, kura pārziņā ir iekšējais tirgus un pakalpojumi, saka: „Šis ir vēl viens nozīmīgs sasniegums ceļā uz vienotu eiro maksājumu zonu. Pateicoties nozares centieniem un stabilai juridiskai platformai ES līmenī, tagad var izdarīt tiešā debeta maksājumus starp dažādām eirozonas valstīm, un tā ir gaidīta ziņa patērētājiem, uzņēmumiem un tautsaimniecībai kopumā. Šis ir jauns un lielā mērā novatorisks produkts ar reālu praktisku labumu, un es aicinu bankas, kuras pašlaik vēl nav iesaistījušās šajā shēmā, piebiedroties tiem tūkstošiem banku, kas tai jau pieteikušās." SEPA tiešais debets Tiešais debets ir ērta iespēja patērētājiem izdarīt regulārus maksājumus un efektīvs paņēmiens, ar kuru uzņēmumiem iekasēt naudu par ūdens, gāzes, elektrības un telesakaru pakalpojumiem, kā arī žurnālu un periodisko izdevumu abonēšanu. Tiešo debetu ierosina kreditori, bet klientiem vienmēr ir tiesības izlemt — atļaut vai neatļaut tiešo debetēšanu no sava bankas konta. Lai gan tiešo debetu plaši izmanto daudzās eirozonas valstīs, šobrīd vēl nav Eiropas mēroga shēmas, kurā būtu iespējami šādi maksājumi no vienas valsts uz otru. Līdz jaunās shēmas iedarbināšanas brīdim tajā jau ir pieteikušās tūkstošiem Eiropas banku. ES juridiskā platforma Maksājumu pakalpojumu direktīva (MPD) nodrošina, ka elektroniskie maksājumi ES iekšienē — galvenokārt tiešie debeti, kā arī pārskaitījumi un karšu maksājumi — kļūst tikpat vienkārši, efektīvi un droši kā attiecīgie iekšzemes maksājumi. MPD arī pastiprina visu maksājumu pakalpojumu izmantotāju — patērētāju, mazumtirgotāju, uzņēmumu un valsts iestāžu — tiesības un aizsardzību. Vairums dalībvalstu ir direktīvu īstenojušas termiņā — līdz 1. novembrim —, bet pārējām tas būs jāizdara līdz gada beigām (ar diviem izņēmumiem: Somiju un Zviedriju). Pārskatītā Regula par pārrobežu maksājumiem uz tiešo debetu attiecina principu, ka iekšzemes un pārrobežu maksājumiem eiro (līdz EUR 50 000) ir jāmaksā vienādi. Regulas iepriekšējā redakcija jau aptvēra pārskaitījumus, elektroniskos maksājumus (ieskaitot karšu maksājumus) un skaidras naudas izņemšanu bankomātos. Pie tam, lai atvieglinātu SEPA tiešā debeta shēmas iedarbināšanu, regula ievieš arī pagaidu noteikumus par daudzpusējo starpbanku komisijas maksu starp bankām un nosaka termiņu — 2010. gada novembri — pilnīgai tiešā debeta darījumu pieejamībai eirozonā. Bankām, kuras nav eirozonā, šis termiņš ir 2014. gada novembris. Daži fakti par SEPA Vienotā euro maksājumu zona ( SEPA ) ir zona, kurā pilsoņi, uzņēmumi un citi ekonomikas dalībnieki Eiropā varēs ar vienādiem pamata nosacījumiem, tiesībām un pienākumiem izdarīt un saņemt eiro maksājumus gan valstu robežās, gan pār robežām neatkarīgi no tā, kur atrodas. Citiem vārdiem sakot, izdarīt eiro maksājumus visā Eiropā būs tikpat vienkārši, lēti un droši kā iekšzemē. SEPA saskaņos miljoniem ikdienas elektronisko maksājumu, kuros izmanto pārskaitījumus, tiešo debetu un maksājumu kartes (debetkartes un kredītkartes). SEPA ļaus klientiem izdarīt un saņemt bezskaidras naudas eiro maksājumus jebkurā SEPA vietā (t. i., ES 27 un Islandē, Lihtenšteinā, Norvēģijā, Šveicē un Monako), izmantojot vienu bankas kontu un vienu maksāšanas instrumentu kopumu. Tādējādi SEPA ir dabisks attīstības posms eiro ieviešanā un jauns, plats solis Eiropas vienotā tirgus potenciāla īstenošanā. Vienotā euro maksājumu zona ir Eiropas Maksājumu padomes pārstāvētās Eiropas banku nozares ierosme, ko visnotaļ atbalsta Komisija un Eiropas Centrālā banka (ECB). Sīkākas ziņas ir pieejamas: par SEPA — http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/index_en.htm par Maksājumu pakalpojumu direktīvu — http://ec.europa.eu/internal_market/payments/framework/index_en.htm par Regulu par pārrobežu maksājumiem — http://ec.europa.eu/internal_market/payments/crossborder/index_en.htm