IP/09/1808 Briselē, 2009. gada 24. novembrī Vai Eiropas skolotāju apmācība ir pietiekama? Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO) un Eiropas Komisija šodien sniedza jauno ziņojumu “Skolotāju profesionālā attīstība: Eiropa starptautiskā salīdzinājumā”. Ziņojumā secināts, ka skolotājiem jāsaņem pilnvērtīgas atsauksmes par darba kvalitāti, lai pilnībā izmantotu apmācības iespēju priekšrocības, turklāt dažāda veida apmācība un labāka darba vide skolās ir ļoti svarīga sekmīgai profesionālai attīstībai. Saskaņā ar ziņojumu gandrīz deviņi no desmit skolotājiem piedalās kādā no profesionālajām mācībām darba vietā un vairāk nekā puse vēlas saņemt papildu apmācību. Pamatojoties uz šā gada Starptautisko mācīšanas un apguves pētījumu (TALIS), kurā piedalījās 23 valstis, ziņojumā pirmoreiz sniegti starptautiski salīdzināmi dati par skolotāju profesionālo attīstību. Publiskojot ziņojumu, Eiropas Izglītības, apmācības, kultūras un jaunatnes lietu komisārs Marošs Šefčovičs piebilda: “ES ir vairāk nekā seši miljoni skolotāju, un to spēja iedvesmot skolēnus, lai tie mācītos, ir būtiska mūsu sabiedrības nākotnei. Ja vēlamies augstas kvalitātes izglītību, mums skolotājiem jānodrošina vislabākās iespējas pilnveidot savas prasmes ne tikai karjeras sākumā, bet arī tās laikā. Rosinot skolotājus pievērsties profesionālai attīstībai, mēs uzlabojam profesijas statusu un pievilcību.” ESAO ģenerālsekretārs Angel Gurría piebilda: “Skolotāji ir izglītības virzītājspēks, un skolotāju profesionālā izaugsme ir būtisks elements izglītības sistēmu kvalitātes uzturēšanai. Šajā ziņojumā iekļautie TALIS rezultāti liecina par to, ka skolotājiem ir vēlme mācīties un nepārtraukti pilnveidoties, kā arī par to, ka profesionālās izaugsmes iespējas darbavietā labāk jāpiemēro skolotāju vajadzībām. ” Svarīgākās piezīmes Ziņojuma “Skolotāju profesionālā attīstība: Eiropa starptautiskā salīdzinājumā” galvenais atzinums – profesionālā izaugsme ir skolotāju ikdienas pastāvīga sastāvdaļa. Tādējādi tai ir nozīmīgs potenciāls, lai veicinātu uzlabojumus izglītības jomā. Tomēr skolotāji uzskata, ka darba grafiks ir galvenais šķērslis, kas traucē piedalīties profesionālo izaugsmi veicinošos pasākumos; tas liecina, ka būtu lietderīgi izstrādāt politiku, kas efektīvāk integrētu skolotāju profesionālo izaugsmi skolu darbībā un darbā kopumā. Kopumā rezultāti rāda, ka skolas nostāja attiecībā uz atsauksmēm par skolotāju darbu ir cieši saistīta ar skolotāju profesionālo izaugsmi un no tās izrietošo ietekmi. Turklāt svarīga ir skolas vide. Skolotājiem, kuri savā darbā un skolā jūtas labi, ir pozitīva attieksme pret profesionālo izaugsmi. Politikas veidotājiem šie atzinumi liek domāt, ka, pievēršot lielāku uzmanību novērtēšanai, atsauksmēm un labvēlīgai skolas videi, tiks veicināta skolu kā “mācību organizāciju” pilnveidošana, sekmējot nepārtrauktas mācības profesionālajā jomā un tādējādi uzlabojot mācīšanas kvalitāti. Tematisko ziņojumu “Skolotāju profesionālā attīstība: Eiropa starptautiskā salīdzinājumā” sagatavoja Tventes universitātes (Nīderlandē) pētnieku grupa, kuru vadīja profesors Jaap Scheerens , kurš arī bija ziņojuma redaktors. Sīkākai informācijai par ziņojuma atzinumiem skatīt šā paziņojuma presei papildinājumu . TALIS - Starptautiskais mācīšanas un apguves pētījums TALIS ir ESAO jaunais Starptautiskais mācīšanas un apguves pētījums . Tas ir pirmais starptautiskais pētījums, kas pievēršas mācību videi un skolotāju darba apstākļiem skolās. Balstoties uz skolu direktoru un pašu skolotāju viedokli, pētījumā aplūkoti jautājumi, kas ietekmē skolotājus un viņu darba kvalitāti. Pētījums palīdz papildināt informāciju izglītības sistēmu starptautiskās salīdzināšanas jomā, kurā līdz šim bija maz datu. Pētījums tika veikts ar Eiropas Komisijas atbalstu un tajā piedalījās 23 valstis : Austrālija, Austrija, Beļģija (flāmu kopiena), Brazīlija, Bulgārija, Dānija, Igaunija, Ungārija, Islande, Īrija, Itālija, Koreja, Lietuva, Malaizija, Malta, Meksika, Norvēģija, Polija, Portugāle, Slovākija, Slovēnija, Spānija un Turcija. Katrā valstī pēc nejaušības principa tika izraudzītas aptuveni 200 skolas, kurās vienu anketu aizpildīja skolas direktors, bet 20 anketas tika iedotas pēc nejaušības principa izraudzītiem skolotājiem. Papildinformācija Eiropas Komisijas paziņojums presei (IP/09/926, 2009. gada 16. jūnijs): Skolotāju darba efektivitāti kavē stimulu trūkums un slikta uzvedība klasē ESAO: ESAO Starptautiskais mācīšanas un apguves pētījums (TALIS) Eiropas Komisija: Skolotāju izglītība Eiropas Komisijas paziņojums presei (IP/09/1145, 2009. gada 16. jūlijs): Pamatdati par izglītību Eiropā: ilgāka izglītošanās, mazāk skolēnu un skolotāju Ziņojums: http://ec.europa.eu/education/school-education/doc1962_en.htm APPENDIX Key messages from " Teachers’ Professional Development: Europe in international comparison": While 89% of teachers report that they had taken part in "structured professional development activity" over the last 18 months, it is a source of concern that more than 25% of teachers in Denmark, Iceland and the Slovak Republic report they have participated in no professional development at all during this period. When teachers participate in various professional learning activities and spend more days on professional development, they experience a greater impact of professional development on their work. Feedback as part of overall school policy is strongly linked to teachers' professional development and its perceived impact. Moreover, by promoting a positive school climate, school principals can create a supportive environment for teacher learning. More than half the teachers surveyed reported that they wanted more professional development than they received. Among EU teachers, the extent of unmet demand is highest in Portugal, Spain (Spanish teachers also have the highest participation rates) and Bulgaria. Female teachers and younger teachers are most likely to report unmet demand. Conflict with work schedule is the main reason for not engaging in more professional development. In Portugal, Estonia and Spain this is the case for more than 50% of teachers. However, the lack of suitable development activities is also a significant factor. Teachers report the greatest need for development in teaching students with special learning needs, which might be a reflection of the trend towards inclusive rather than segregated education and the growing emphasis on equity. Other areas of particular need are IT teaching skills and student discipline and behaviour. It is striking how positively teachers view the impact of all development activities. However, fewer teachers participate in those types of development (qualification programmes, collaborative research) which they deem to have the highest impact. These activities are the most time intensive and also those for which teachers are more likely to have to pay the full or partial cost.