IP/09/1244 Brüssel, 20. august 2009 Komisjon seab infoühiskonnale uue eesmärgi: osata uue meediaga ümber käia Me kasutame meediat uuel viisil. Suur infotulv nõuab meilt rohkemat kui oskust lugeda, kirjutada või arvutit kasutada. Euroopa Komisjon hoiatas täna, et nii noored kui ka eakad eurooplased võivad jääda ilma võimalusest kasutada kaasaegse kõrgtehnoloogilise infoühiskonna hüvesid, kui ei tehta rohkemat inimestele sellise meediapädevuse õpetamiseks, mis võimaldab neil pilte, helisid ja teksti analüüsida ja hinnata, kasutada tavapärast ja uut meediat suhtlemiseks ja luua meediasisu. Komisjoni arvates peavad ELi riigid ja meediatööstus suurendama inimeste teadlikkust paljudest meediasõnumitest, mida nad saavad reklaamide, filmide või võrgusisu kujul. „Suhtlemine meediaga tähendab tänapäeval palju enamat kui ajalehele kirjutamine. Meedia, eriti uue digitaaltehnoloogia kaudu saab üha enam eurooplasi osa maailmast, milles suheldakse ning luuakse ja levitatakse teavet. Kaasaegsed tarbijad saavad kolmanda isiku meediasisu ümber muutes luua oma meediasisu ja uusi teoseid,” sõnas ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. „Inimestel, kes ei oska uut meediat, nagu suhtlusvõrke või digitaaltelevisiooni, kasutada, võib aga osutuda raskeks neid ümbritseva maailmaga suhelda ja selles osaleda. Me peame kindlustama, et kõik oskaksid meediaga ümber käia ja kedagi ei ole välja jäetud. Inimesed saavad sõnumeid kogu aeg, kuid kas nad oskavad neile vastata? Kui inimesed on suutelised meediat oskuslikult ja loovalt kasutama, oleme astunud sammu demokraatliku osaluse uue ajajärgu suunas.” Kaasaegses infoühiskonnas osalemiseks peavad inimesed mõistma, kuidas toimivad nii uued kui ka vanad meediakanalid. Seepärast võttis Euroopa Komisjon Euroopa Parlamendi üleskutset järgides täna vastu poliitikasuunised, milles kutsutakse ELi riike ja tööstust üles edendama meediapädevust Euroopas ning korraldama selleks ettevõtmisi, mis aitavad inimestel kasutada, mõista ja kriitiliselt hinnata kõiki meedialiike, millega nad kokku puutuvad, sealhulgas televisioon, filmid, raadio, muusika, trükimeedia, Internet ja digitaalne kommunikatsioonitehnoloogia. Meediapädevusealane koolitus aitaks parandada inimeste oskust kasutada otsingumootoreid ning võimaldaks koolilastele õpetada, kuidas tehakse filme või kuidas toimib reklaam. Mõnes riigis (nt Rootsi, Iirimaa ja Suurbritannia) kuulub meediapädevus juba koolide õppekavasse. Suurbritannia veebisaidil kidSMAR T õpetatakse lastele Interneti suhtlusvõrkude turvalist kasutamist. Kuigi haridus kuulub liikmesriikide pädevusse, kutsus Euroopa Komisjon täna ELi riike üles algatama arutelu selle üle, kuidas tähtsustada koolides meediapädevust. Meediat kasutavad inimesed peavad olema teadlikud isikuandmete levitamisega seotud ohtudest. Mida oskuslikumalt nad uut tehnoloogiat kasutavad ja mida paremini nad teavad, kuidas internetireklaam toimib, seda tõhusamalt oskavad nad kaitsta oma eraelu. Meediapädevamad inimesed tahavad rohkem teada oma kultuuripärandi ja uute Euroopa kultuuriteoste kohta ning on valmis neid rohkem uurima. Komisjon avaldas käesoleva kuu alguses digitaalset Euroopat käsitleva aruande (IP/09/1221) , millest selgus, et suureneb eurooplaste oskus kasutada Internetti ja arvuteid ning et 60 % elanikest oskavad kasutada digitaaltehnoloogiat, mis on meediapädevuse oluline aspekt. 56 % Euroopa elanikest külastab Internetti vähemalt korra nädalas (43 % 2005. aastal) ja ebasoodsas olukorras olevates elanikerühmades on suurenenud internetikasutajate arv (vt lisa). Madalama haridustasemega elanike hulgas on suurenenud internetikasutajate osakaal (53,5 % 2005. aastal ja 62,5 % 2008. aastal, 100 % tähistab kogu elanikkonna internetikasutust). Internetti külastab rohkem töötuid inimesi (74,4 % 2005. aastal ja 80,3 % 2008. aastal) ja naised kasutavad Internetti pea sama palju (88,4 % 2005. aastal ja 94,6 % 2008. aastal) kui ELi elanikud keskmiselt. Naiste, töötute ja üle 55-aastaste arvuti- ja internetioskus on alates 2006. aastast suurenenud vähemalt 3 % võrreldes kogu elanikkonna arvuti- ja internetioskusega. Vaatamata sellele, et Interneti- ja eriti lairibaühendus muutub järjest taskukohasemaks, tõi 24 % koduse internetiühenduseta eurooplastest Interneti puudumise põhjuseks vajalike oskuste puudumise. Taust Meediapädevus on oskus meedia ja meediasisu erinevaid aspekte kasutada, mõista ja kriitiliselt hinnata ning erinevates kontekstides suhelda. See oskus on seotud kõigi meedialiikidega, sealhulgas televisioon, filmid, raadio, muusikasalvestised, trükimeedia, Internet ja kogu muu digitaaltehnoloogia. Komisjon avaldas 2007. aastal meediapädevust käsitleva teatise ( IP/07/1970 ) osana üldisest tööst, mida komisjon teeb audiovisuaalsektori ühtse turu rajamiseks. See töö hõlmab ka audiovisuaalsete meediateenuste direktiivi ( MEMO/08/803 ), millega on ette nähtud teatavate valdkondade (nt reklaam) piiriülesed eeskirjad, ja Euroopa filmitööstust toetavat programmi MEDIA 2007 ( IP/07/169 ) . Komisjon edendab meediapädevust ka filmipädevuse projektide kaudu MEDIA International ettevalmistava meetme ( MEDIA International preparatory action ) raames. Nimetatud algatusega innustatakse ettevõtmisi, mille abil haritakse eelkõige nooremat põlvkonda kolmandate riikide filmi- ja audiovisuaalteoste vallas ning kolmandate riikide elanikke Euroopa filmi- ja audiovisuaalteoste vallas. Komisjoni täna avaldatud soovitus meediapädevuse kohta on järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm Aruanne Euroopa digitaalse konkurentsivõime kohta on järgmisel aadressil: http://ec.europa.eu/i2010 Annex Europe's most active Internet users live in Scandinavia Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSEDSource: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals 24% of the unconnected say they are not online because they do not know how to use the web Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Computer and internet skills development in the EU from 2005 to 2007 Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Commission study, Digital Literacy Review - Public policies and stakeholders initiatives in support of Digital Literacy Index composition: No skills = 0 of 6 skills performed, low level of skills = 1-2 of 6 skills performed, medium or high level of skills = 3-6 of 6 skills performed. The 6 skills looked at are the following: a) Copying or moving a file or folder b) Using copy and paste tools to duplicate or move information within a document c) Using basic arithmetic formulas in a spreadsheet d) Compressing (or zipping) files e) Connecting and installing new devices, e.g. a printer or a modem f) Writing a computer program using a specialised programming language Related to questions E3 for computer skills and E4 for internet skills in the Eurostat Community Survey on ICT usage in Households and by Individuals. See annex 1 and 2 for exact data and breakdowns. Note that index skill questions regarding computer skills differed in 2005 with the simple item related to the ability to use a mouse to open programs being substituted with the somewhat more demanding item related to the ability to connect and install new devices such as a printer or a modem. Percentages of all individuals aged 16-74. Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals