IP/09/112 V Bruseli, 22. januára 2009Európa zaznamenala výrazný pokrok v inováciiZ dnes uverejneného európskeho prehľadu výsledkov inovácie za rok 2008 vyplýva, že EÚ dosiahla pred začiatkom finančnej krízy výrazný pokrok v inovačnej výkonnosti. Znížil sa relatívny rozdiel v inovačnej výkonnosti oproti USA a Japonsku, najmä v dôsledku výrazného pokroku mnohých členských štátov ako napr. Cyprus, Rumunsko a Bulharsko. V celej EÚ sa dosiahol mimoriadny pokrok v oblasti ľudských zdrojov a dostupnosti finančných prostriedkov pre inováciu. Investície podnikov do inovácie sú však stále relatívne nízke, najmä v porovnaní s USA a Japonskom. Správa o vede, technológii a konkurencieschopnosti za rok 2008 zverejnená súčasne s touto správou obsahuje podrobnejšiu analýzu trendov v rámci verejného a súkromného výskumu a vývoja, technologickej výkonnosti a pokroku pri vytváraní Európskeho výskumného priestoru. „V čase krízy nie je vhodné prerušiť investície do výskumu a inovačné aktivity. Tieto činnosti musia rozhodne pokračovať, ak chce Európa vyjsť z ekonomickej krízy silnejšia a ak chce riešiť výzvy spojené so zmenou klímy a globalizáciou. EÚ má čo ponúknuť, najmä čoraz atraktívnejší Európsky výskumný priestor a neustále sa zlepšujúcu výkonnosť v oblasti inovácie. Stále však zostáva priestor na zlepšovanie, najmä pokiaľ ide o relatívne nízke investície podnikov. Iniciatívy Komisie na zlepšenie efektívnosti výskumu v EÚ, podporu inovácie a rozvoj trhov so špičkovými technológiami posúvajú EÚ správnym smerom“, zdôraznil podpredseda Komisie Günter Verheugen, zodpovedný za politiku podnikania a priemyslu, a Janez Potočnik, komisár zodpovedný za výskum. Zo správy vyplýva, že európske krajiny je možné rozdeliť do štyroch skupín podľa jednotlivých úrovní výkonnosti, a že pokrok dosiahli prakticky všetky krajiny, aj keď v rozdielnej miere:Lídrami v oblasti inovácie sú Švajčiarsko, Švédsko, Fínsko, Nemecko, Dánsko a Spojené kráľovstvo s inovačnou výkonnosťou vysoko nad priemerom EÚ. Z týchto krajín zlepšujú svoju výkonnosť najrýchlejšie Švajčiarsko a Nemecko. Rakúsko, Írsko, Luxembursko, Belgicko, Francúzsko a Holandsko sú v skupine nasledovníkov v oblasti inovácie s výkonnosťou nad priemerom EÚ. V rámci tejto skupiny sa najrýchlejšie zvyšovala výkonnosť Írska, po ktorom nasleduje Rakúsko. Cyprus, Island, Estónsko, Slovinsko, Česká republika, Nórsko, Španielsko, Portugalsko, Grécko a Taliansko sú v skupine krajín, ktoré svoju úroveň inovácie úspešne zvyšujú, s inovačnou výkonnosťou pod priemerom EÚ. Trend v inovačnej výkonnosti Cypru je vysoko nad priemerom tejto skupiny, za ním nasleduje Portugalsko. Malta, Maďarsko, Slovensko, Poľsko, Litva, Chorvátsko, Rumunsko, Lotyšsko, Bulharsko a Turecko sú krajiny, ktoré ešte zaostávajú, s inovačnou výkonnosťou značne pod priemerom EÚ. Väčšina týchto krajín svoje výsledky zlepšila. Svoju výkonnosť najrýchlejšie zvyšujú Bulharsko a Rumunsko.Jednotlivé zhrnutia inovačnej výkonnosti všetkých 27 členských štátov je možné nájsť v MEMO/09/18.INOVAčNá VýKONNOSť (SúHRNNý INDEX INOVATíVNOSTI ZA ROK 2008) [ ] Poznámka: Súhrnný index inovatívnosti sa skladá z 29 ukazovateľov od najnižšej možnej výkonnosti s hodnotou 0 po najvyššiu možnú výkonnosť s hodnotou 1. V dôsledku časového posunu pri sprístupnení údajov vyjadruje súhrnný index inovatívnosti za rok 2008 výkonnosť za roky 2006/2007. Znižovanie rozdielov v oblasti inovácie oproti USA a Japonsku Z analýzy údajov za celú EÚ vyplýva, že sa dosiahlo výrazné zlepšenie v absolútnom vyjadrení (v porovnaní s obdobím pred 5 rokmi), ako aj v relatívnom vyjadrení (v porovnaní s USA a Japonskom). Z porovnania s väčším počtom krajín vyplynulo aj to, že EÚ sa v porovnaní s rýchlo sa rozvíjajúcimi ekonomikami umiestnila relatívne dobre. Mimoriadny pokrok sa dosiahol v oblasti ľudských zdrojov pre inováciu (absolventi, vysokoškolské vzdelávanie), širokopásmového prístupu a dostupnosti rizikového kapitálu. Naďalej sa však dosahujú slabšie výsledky v investíciách podnikov, kde sa EÚ umiestnila vo výdavkoch na výskum a vývoj a na informačné technológie za USA a za Japonskom. A hoci sa v správe poukazuje na význam inej ako technologickej inovácie, výdavky podnikov v EÚ na tieto inovačné činnosti (napr. odborná príprava, dizajn, marketing a nové zariadenia) sa znížili. Inovácia ako recept na opätovné naštartovanie ekonomiky Analýza v európskom prehľade výsledkov inovácie vychádza z údajov zaznamenaných pred finančnou krízou. Údaje však poukazujú na existujúce trendy, silné a slabé stránky, ktoré je potrebné zohľadniť pri riešení súčasnej situácie. Vďaka pokroku dosiahnutému v EÚ pred finančnou krízou sú európski podnikatelia lepšie pripravení na zvládnutie krízy prostredníctvom inovácie. Dlhodobo príliš nízka úroveň investícií v porovnaní s hlavnými konkurentmi je však jasným nedostatkom, ktorý sa musí odstrániť, okrem iného prostredníctvom nových opatrení verejnej podpory inovačných podnikov, ako je napr. iniciatíva na podporu vedúcich trhov (pozri IP/08/12), v rámci ktorej sa stimuluje dopyt po nových výrobkoch a službách. Ďalšie závery obsahuje správa o stave inovácie uverejnená súčasne s európskym prehľadom výsledkov inovácie, ktorý predstavuje nezávislú odbornú analýzu vývoja vo vnútroštátnych politikách a v riadení inovácie, pričom vychádza zo správ jednotlivých krajín vypracovaných nezávislými odborníkmi dostupných na internetovej stránke iniciatívy PRO INNO. Vyplýva z nej, že existuje trend smerom k podpore inovačných novovzniknutých podnikov a stratégií, ktoré riešia nové výzvy ako zmeny klímy a produktivitu zdrojov. Európska komisia využije závery týchto správ na posúdenie úspešnosti súčasných inovačných politík a stanovenie budúcich priorít. Súvislosti: Európsky prehľad výsledkov inovácie vypracovalo z poverenia Generálneho riaditeľstva pre podnikanie a priemysel Európskej komisie Maastrichtské centrum ekonomického a sociálneho výskumu a odbornej prípravy pre inováciu a technológiu (UNU-MERIT) a správu o stave inovácie vypracovalo konzorcium expertov pod vedením Aténskej univerzity a skupiny podnikov Technopolis. Úplné znenie správ je k dispozícii na: http://www.proinno-europe.eu/metricsĎalšie informácie nájdete v MEMO/09/18, IP/09/92, MEMO/09/19