IP/09/ 1538 Briuselis, 2009 m. spalio 16 d. Žuvininkystė. Komisijos pasiūlymas dėl 2010 m. bendro leidžiamo sužvejoti kiekio Šiandien Komisija teikia pasiūlymą dėl bendro leidžiamo sužvejoti kiekio (BLSK) ir žvejybos pastangų, susijusių su Bendrijos žvejybos laivų Atlanto vandenyne ir Šiaurės jūroje žvejojamų žuvų ištekliais. Šis pasiūlymas grindžiamas mokslinėmis rekomendacijomis, kiek žuvų gali būti sužvejojama nepažeidžiant tausios žvejybos principų. Be to, Komisija aptarė darbo metodus su valstybėmis narėmis ir žvejybos sektorių atstovais ir, atsižvelgdama į jų rekomendacijas, sumažino BLSK ne daugiau kaip 15 proc., palyginti su praėjusiais metais. Nuo 2005 m. kai kurių žuvų išteklių būklė Europos vandenyse, nors ir lėtai, bet gerėjo. 2005 m. 32 iš 34 vertintų žuvų išteklių buvo pereikvojami, o šiemet pereikvojamų išteklių sumažėjo – 30 iš 35 (žr. 1 pav .). Ten, kur mokslininkai rekomenduoja žvejybą laikinai uždrausti, šis skaičius sumažėjo nuo 24 iki 17 (žr. 2 pav .). Dėl laivų pateikiamų nepakankamų duomenų ar neišsamių tyrimų apytikriai 57 išteklių būklės nustatyti nepavyko. Pažanga siekiant tvaraus visų Europos žuvų išteklių kiekio yra lėta. Laivynai nepajėgūs sparčiai įgyvendinti mokslinių rekomendacijų. Be to, deja, pastaraisiais metais kai kurių išteklių BLSK buvo nustatytas per didelis, kad jį būtų buvę galima laikyti tvariu. Komentuodamas pasiūlymą už žuvininkystę atsakingas Europos Komisijos narys Joe Borgas sakė: „Mes daug dirbome, siekdami užtikrinti, kad mūsų teikiami pasiūlymai būtų svarūs, praktiški ir pagrįsti. Konsultavomės su pramonės sektorių atstovais ir išklausėme jų problemas. Mano žiniomis, daugelis žuvininkystės sektoriaus atstovų norėtų, kad žuvų ištekliai būtų naudojami tausiai. Tai bus naudinga ne tik pramonės atstovams, bet ir visai visuomenei.“ Šių metų pasiūlymas gerokai trumpesnis negu ankstesnieji, nes su žvejybos draudimo laikotarpiais susijusios laikinos techninės priemonės, tinklinio audeklo akių dydis ir į jūrą išmetamų žuvų kiekio mažinimo priemonės aptariamos kitame pasiūlymų rinkinyje. Nuo šiol pasiūlyme dėl žvejybos pastangų bus kalbama tik apie BLSK, kvotas ir pastangų lygius bei priemones, labai glaudžiai susijusias su kvotų išnaudojimu ir pastangomis. Atlantinių menkių išteklių išsaugojimas Komisijai vis dar labai kelia rūpesčių atlantinių menkių išteklių išsaugojimo klausimas. Nors nuo 2002 m. imtasi atlantinių menkių išteklių išsaugojimo priemonių, 2008 m. padėtis Šiaurės jūroje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Skagerako sąsiauryje pablogėjo – nuo 1999 m. sužvejotų išteklių proporcija didesnė negu bet kuriais kitais metais. Be to, nuo 2005 m. šių išteklių vyresnių ir neršiančių žuvų kiekis nepakankamas, taigi juos papildo per mažai jauniklių (žr. 3 pav .). Žvejybos draudimo realiuoju laiku ir atlantinių menkių žvejybos vengimo programų nepakako, kad būtų išsaugoti ištekliai, o šių priemonių poveikis žvejybos būdams nedidelis. Jei padėtis pagerėtų, būtų galima toliau plėtoti išteklių išsaugojimo pastangas ir įgyvendinti praėjusį rudenį priimtą atlantinių menkių išteklių atkūrimo planą. Dėl to sumažėtų žvejybos pastangų, o atlantinių menkių ištekliai būtų mažiau eikvojami. BLSK bus nustatytas kiekvienam rajonui, atsižvelgiant į jūroje likusį atlantinių menkių išteklių kiekį. Didesnis kai kurių rūšių žuvų BLSK Galima pasidžiaugti, kad tobulesni ilgalaikiai išteklių valdymo būdai veiksmingi. Tai patvirtina kai kurių pagal ilgalaikius valdymo planus valdomų žuvų išteklių būklė. Praėjusiais metais BLSK padidinus 7 proc, Šiaurės jūroje europinių jūrų liežuvių padaugėjo, nors ir nedaug. Biskajos įlankoje europinių jūrų liežuvių – dar vienos išteklių grupės, kuri buvo valdoma pagal ilgalaikį planą, – padaugėjo 2 proc. Plane numatyta, kad žvejybos rajone į vakarus nuo Škotijos atlantinių silkių ištekliai galėtų padidėti 12 proc. Mažesnis BLSK – siekiant daugelio rūšių išteklių tvarumo Siekdama apsaugoti pažeidžiamiausių rūšių išteklius ir užtikrinti tausią žuvininkystę, Komisija siūlo mažinti ir daugelio kitų rūšių išteklių leidžiamą sužvejoti kiekį. Remiantis praeitų metų susitarimu, paprastųjų dygliaryklių BLSK sumažintas 90 proc., be to, BLSK gali būti sužvejojamas tik kaip priegauda. Ne veltui žvejybos rajone į vakarus nuo Škotijos sumažintas juodadėmių menkių BLSK, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje – jūrų liežuvių, o aplink Airiją – norveginių omarų. Siūloma 25 proc. sumažinti pažeidžiamų rūšių – jūrų velnių ir paprastųjų merlangų Airijos jūroje ir žvejybos rajonuose į vakarus nuo Škotijos, melsvųjų molvų, Airijos jūros europinių jūrų liežuvių ir atlantinių silkių žvejybos rajonuose į šiaurę ir vakarus nuo Airijos – išteklių BLSK. Dar 50-ties išteklių grupių BLSK siūloma sumažinti 15 proc. ar mažiau. BLSK mažinamas remiantis mokslinėmis rekomendacijomis, bet, siekiant, kad bent artimiausiu metu žvejybos sektoriai patirtų kuo mažiau sunkumų, tai daroma nuosaikiai. Deja, mažėjant žuvų kiekiui retės ir žvejų gretos. Taigi, nors šios priemonės kai kam nepalankios, jei norima išteklius padaryti tvarius, jų imtis būtina. Į šių metų pasiūlymą neįtraukti duomenys apie išteklius, valdomus kartu su Norvegija, Islandija, Rusija, Farerų salomis ir kitomis trečiosiomis valstybėmis, nes dėl šių išteklių šalys dar nepasiekė susitarimo. Komisija ir toliau sieks mažinti į jūrą išmetamų žuvų kiekį, bet prisidėti privalo ir žvejai. Žvejoti reikia atsakingai – išnaudojus kvotą grįžti į uostą, naudoti selektyvius žvejybos įrankius ir vengti vietų, kuriose būriuojasi žuvų jaunikliai. Komisija pradėjo rengti atitinkamų reglamentų pasiūlymus. Gruodžio 14–15 dienomis vyksiančiame susitikime už žuvininkystę atsakingi valstybių narių ministrai remdamiesi pasiūlymu nuspręs, kokie BLSK bus 2010 m. Daugiau informacijos http://ec.europa.eu/fisheries/press_corner/press_releases/2009/com09_54_en.htm TJTT žvejybos rajonų žemėlapis Esamų BLSK lentelė ir Komisijos pasiūlymai 2010 m. Paveikslai 1 pav. Išteklių pereikvojimo rodikliai 2 pav. Ištekliai, kurių žvejyba pagal mokslininkų rekomendacijas turėtų būti sustabdyta 3 pav. Atlantinių menkių ištekliai Šiaurės jūroje, rytinėje Lamanšo sąsiaurio dalyje ir Skagerako sąsiauryje Dar žr. MEMO/09/458