IP/09/92 Brüssel, 22. jaanuar 2009Atraktiivsem Euroopa teadusruum, kuid teadus- ja arendustegevuse intensiivsus on jäänud samaks: vale aeg vähendada jõupingutusi!Täna avaldatud aruandes „2008. aasta põhinäitajad teaduse, tehnoloogia ja konkurentsivõime kohta” esitatakse esimest korda ülevaade aastatel 2000–2006 toimunud arengust nii ELi teadus- ja arendustegevusse investeerimisel kui ka Euroopa teadusruumi (ERA) rakendamisel. Aruandest selgub, et Euroopas tegutsevate teadlaste arv on suurenenud ning EL muutub välisriigi teadlastele ja USAst teadus- ja arendustegevusse tehtavate erasektori investeeringute jaoks üha atraktiivsemaks. Siiski seab teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse (teadus- ja arendustegevuse kulude osakaal SKPst) seisak EL 27 tasandil ohtu ELi eesmärgi saada ülemaailmselt konkurentsivõimeliseks teadmistepõhiseks ühiskonnaks. Hoolimata paljude liikmesriikide suurenenud investeeringutest teadusuuringutesse ja nende tõhusamatest teadussüsteemidest, on EL ikka veel kaugel Lissaboni eesmärgi saavutamisest investeerida teadus- ja arendustegevusse 3% SKPst. ELi tegevuse tulemuslikkust pärsivad äriühingute jätkuvalt väikesed investeeringud teadus- ja arendustegevusse ning ELi tööstuse struktuur, kus kõrgtehnoloogiasektoril on väiksem osa kui USAs. Koos aruandega avaldatud 2008. aasta innovatsiooni tulemustabelis on esitatud üksikasjalikud tulemused ELi innovatsiooni tulemuslikkuse kohta. Mõlemast aruandest tuleneb, et EL peab muutma oma tööstuse struktuuri, tõhustama innovatsiooni ning tagama teadus- ja arendustegevuse parima kasutusviisi. Kommenteerides neid aruandeid, märkisid Euroopa Komisjoni teadusvolinik Janez Potočnik ning Euroopa Komisjoni asepresident, ettevõtluse ja tööstuse volinik Günter Verheugen, et: „Praeguse kriisi tingimustes ei ole õige aeg vähendada jõupingutusi teadusuuringute investeeringuteks ja innovatsioonitegevuses. See on väga oluline, kui Euroopa tahab kriisist väljuda endisest tugevamana ning tegeleda kliimamuutuse ja üleilmastumisega seotud probleemidega. ELil on selleks mitmeid vahendeid, eelkõige üha atraktiivsem Euroopa teadusruum ja innovatsioonitulemuste pidev paranemine. Siiski tuleb veel teha tööd, eelkõige seoses äriühingute vähese investeerimisega. Komisjoni algatused parandada ELi teadusuuringute tulemuslikkust, edendada innovatsiooni ja arendada kõrgtehnoloogilisi turge aitab ELil liikuda õiges suunas.” Teaduse, tehnoloogia ja konkurentsivõime 2008. aasta aruande peamised järeldused on: 1. Teadusuuringud on oluline konkurentsitegur globaliseeruvas maailmas.Teaduse ja tehnoloogia valdkonnas on esile kerkinud tugevad tegijad, eelkõige Aasias. Teadmised on jaotunud ühtlasemalt ning ELi osa selles on alla 25%. Euroopa teadusruum peab maailmas muutuma atraktiivsemaks, avatumaks ja konkurentsivõimelisemaks. 2. ELi teadus- ja arendustegevuse üldintensiivsus püsib muutumatuna, kuid liikmesriigiti on olukord erinev. Kõik ELi liikmesriigid on aastatel 2000–2006 suurendanud oma kulusid teadus- ja arendustegevusse, mis näitab otsustavust tegutseda Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamise nimel. Siiski jäi SKP kasvumäär kogu perioodi jooksul samaks, seega on teadus- ja arendustegevuse intensiivsus alates 2005. aastast olnud ligikaudu 1,84%[1]. Ajavahemikul 2000–2006 intensiivistasid 17 liikmesriiki – peamiselt järelejõudmisprotsessis olevad riigid – oma teadus- ja arendustegevust, kuid nende 10 liikmesriigi puhul, kes moodustavad 47% ELi SKPst, on tegemist teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse vähenemisega. Jaapan on intensiivistanud oma teadus- ja arendustegevust 3,04%-lt 3,39%-le, Korea 2,39%-lt 3,23%-le ning Hiina, kes jõuab kiiresti järele, suurendas kulude osakaalu 0,90%-lt 1,42%-le. 3. Erasektori investeeringud on siiski liiga väikesed. Peamine põhjus teadus- ja arendustegevuse intensiivsuse erinevuses ELi ja tema konkurentide vahel seisneb äriühingute investeeringutes teadus- ja arendustegevusse, mis ELis vähenesid aastatel 2000–2005, samal ajal kui need oluliselt suurenesid USAs, Jaapanis ja Hiinas. See on enamasti tingitud teadusmahuka kõrgtehnoloogilise tööstuse väiksusest ELis. Suuresti teadmistel põhineva majanduse loomine nõuab struktuurimuutusi, millega intensiivistatakse teadus- ja arendustegevust eri sektorites ning suurendatakse kõrgtehnoloogiasektori osakaalu ELi majanduses. Selleks on vaja raamtingimusi, mis soodustavad kiiresti kasvavate kõrgtehnoloogiliste VKEde ja innovatsioonisõbralike turgude arendamist ning üleeuroopaliste patentidega seotud kulude vähendamist. 4. Teadusuuringute pädevus: teadlaste arvu suurenemine, kuid teadmiste kasutamise tase on konkurentidest madalam. ELis on teadlaste arv alates 2000. aastast suurenenud kaks korda kiiremini kui USAs ja Jaapanis, isegi kui teadlaste osatähtsus tööjõus on endiselt madal. Teadusuuringute mõju seisukohalt on EL ikka veel maailma suurim teaduslikult põhjendatud teadmiste looja (väljaannete arvu järgi), kuid tema panus olulise tähtsusega publikatsioonide väljaandmisse on väiksem kui USA-l. 5. Suurem atraktiivsus välisinvestorite ja välisriikide teadlaste jaoks. EL on suurendanud USAst teadus- ja arendustegevusse tehtavate erasektori investeeringute osakaalu, hoolimata Aasia kui teadus- ja arendustegevuse uue asukoha esilekerkimisest. 2005. aastal tegid USA tütarettevõtted 62,5% oma investeeringutest teadus- ja arendustegevusse ELis ja üksnes 3,3% Hiinas. Samuti on suurendatud kolmandate riikide teaduse ja tehnoloogia spetsialistide osatähtsust. Lisateave: Täielik aruanne „2008. aasta põhinäitajad teaduse, tehnoloogia ja konkurentsivõime kohta” on avaldatud: http://ec.europa.eu/research/era/ Täielik aruanne 2008. aasta innovatsiooni tulemustabeli kohta on avaldatud: http://www.proinno-europe.eu/metricsVt ka MEMO/09/19 + IP/09/112 + MEMO/09/18 [1] Esialgsed andmed 2007. aasta kohta: 1,83%