IP/09/112 Briuselis, 2009 m. sausio 22 d.Didelė Europos pažanga inovacijų srityjeIš šiandien paskelbtos 2008 m. Europos inovacijų rezultatų suvestinės matyti, kad prieš prasidedant krizei padaryta didelė pažanga ES inovacijų diegimo srityje. Santykinis ES šios srities atotrūkis nuo JAV ir Japonijos sumažėjo, ypač dėl didelės daugelio naujųjų valstybių narių, kaip antai Kipro, Rumunijos ir Bulgarijos, pažangos. Visoje ES inovacijų sritin pritraukta itin daug žmogiškųjų išteklių ir lėšų. Tačiau, palyginti su JAV ir Japonija, įmonės į inovacijas investuoja labai mažai. Šią ataskaitą papildančioje 2008 m. mokslo, technologijų ir konkurencingumo ataskaitoje išsamiau analizuojamos viešojo sektoriaus ir įmonių mokslinių tyrimų ir plėtros, technologinių laimėjimų ir Europos mokslinių tyrimų erdvės įgyvendinimo pažangos tendencijos. Už įmonių ir pramonės politiką atsakingas Europos Komisijos pirmininko pavaduotojas Günteris Verheugenas ir už mokslinius tyrimus atsakingas Komisijos narys Janezas Potočnikas sakė: „Krizės laikotarpiu nederėtų stabdyti investicijų į mokslinius tyrimus ir inovacijas. Šie dalykai labai svarbūs siekiant, kad įveikusi ekonominę krizę Europa sustiprėtų ir toliau spręstų klimato kaitos bei globalizacijos problemas. ES išties turi daug privalumų, visų pirma tai populiarėjanti Europos mokslinių tyrimų erdvė ir nuolat gerėjantys inovacijų diegimo rodikliai. Bet dar reikia daug nuveikti, ypač skatinant palyginti mažai į šią sritį investuojančias įmones. Komisijos iniciatyvos, kuriomis siekiama didinti mokslinių tyrimų ES veiksmingumą, skatinti diegti inovacijas ir plėtoti aukštųjų technologijų rinkas, kreipia Europą teisinga linkme“. Ataskaita rodo, kad pagal inovacijų diegimo lygį Europos šalis galima suskirstyti į keturias grupes ir kad beveik visų šalių rodikliai pagerėjo, tačiau tarp jų yra akivaizdžių skirtumų.Inovacijų diegimo srities pirmūnės yra Šveicarija, Švedija, Suomija, Vokietija, Danija ir Jungtinė Karalystė – jų inovacijų diegimo lygis gerokai viršija ES vidurkį. Iš šių šalių sparčiausiai gerėja Šveicarijos ir Vokietijos rezultatai. Austrija, Airija, Liuksemburgas, Belgija, Prancūzija ir Nyderlandai – pažangios inovacijų diegėjos. Jų rezultatai geresni už ES vidurkį. Iš grupės šalių sparčiausiai gerėjo Airijos ir Austrijos rezultatai. Šalys vidutiniokės – Kipras, Islandija, Estija, Slovėnija, Čekija, Norvegija, Ispanija, Portugalija, Graikija ir Italija. Jų inovacijų diegimo lygis mažesnis už ES vidurkį. Kipro inovacijų diegimo lygis yra gerokai didesnis nei vidutinis šios grupės šalių lygis, antra šioje grupėje yra Portugalija. Atsiliekančios šalys – Malta, Vengrija, Slovakija, Lenkija, Lietuva, Kroatija, Rumunija, Latvija, Bulgarija ir Turkija. Jų naujovių diegimo lygis gerokai mažesnis už ES vidurkį. Daugelis šių šalių „vejasi“ kitų grupių šalis. Sparčiausiai gerėja Bulgarijos ir Rumunijos rezultatai.MEMO/09/18 rasite atskiras visų 27 valstybių narių inovacijų diegimo rezultatų santraukas.INOVACIJų DIEGIMO LYGIS (2008 M. SUVESTINIS INOVACIJų DIEGIMO INDEKSAS) [ ] Pastaba: Suvestinis inovacijų diegimo indeksas apskaičiuojamas pagal 29 rodiklius, jis svyruoja nuo 0 (žemiausias įmanomas naujovių diegimo lygis) iki 1 (didžiausias įmanomas naujovių diegimo lygis). Dėl vėluojančių duomenų 2008 m. indekse vaizduojamas 2006-2007 m. lygis. Inovacijų srities atotrūkio nuo JAV ir Japonijos mažinimas Išanalizavus visos ES duomenis matyti, kad padėtis gerokai pagerėjo tiek vertinant absoliučiuosius rodiklius (palyginti su padėtimi prieš penkerius metus), tiek santykinius (palyginti su JAV ir Japonijos laimėjimais). Palyginus Europos Sąjungą su įvairiomis kitomis pasaulio šalimis taip pat matyti, kad, palyginti su besiformuojančios ekonomikos šalimis, jos rezultatai santykinai geri. Ypač didelė pažanga padaryta inovacijų sritin pritraukiant žmogiškuosius išteklius (aukštųjų mokyklų absolventus), gerinant plačiajuosčio interneto prieigą ir pritraukiant rizikos kapitalą. Tačiau ES įmonių investicijos į mokslinius tyrimus ir plėtrą bei IT vis dar nepakankamos, pagal šiuos rodiklius ES atsilieka nuo JAV ir Japonijos. Nors ataskaitoje pabrėžta netechnologinių inovacijų svarba, ES įmonių išlaidos tokiai inovacinei veiklai (pvz., mokymams, projektavimui, rinkodarai, naujai įrangai) sumažėjo. Inovacijų diegimas – ekonomikos gaivinimo priemonė Europos inovacijų rezultatų suvestinės analizė grindžiama prieš finansų krizę surinktais duomenimis. Tačiau ji parodo esamas tendencijas, privalumus ir trūkumus, į kuriuos reikia atsižvelgti sprendžiant dabarties problemas. Dėl prieš finansų krizę ES padarytos pažangos naudodamiesi inovacijomis Europos verslininkai galės greičiau atsigauti. Tačiau tai, kad, palyginti su pagrindiniais konkurentais, įmonės inovacijoms diegti nuolat skirdavo nepakankamai investicijų, yra akivaizdus trūkumas, kurį reikia šalinti, be kita ko, atnaujinant valstybės paramą inovacinėms įmonėms, pvz., įgyvendinant pirmaujančių rinkų iniciatyvą (žr. IP/08/12), kuria skatinama naujų gaminių ir paslaugų paklausa rinkoje. Be to, naudingų rekomendacijų galima rasti Europos naujovių pažangos ataskaitoje, paskelbtoje kartu su Europos inovacijų rezultatų suvestine; čia pateikta nepriklausomų ekspertų atlikta nacionalinės inovacijų politikos ir valdymo pokyčių analizė, pagrįsta nepriklausomų ekspertų paruoštomis šalių ataskaitomis. Ataskaita pateikta PRO INNO iniciatyvai skirtoje interneto svetainėje. Taigi matyti tendencija remti inovacinių įmonių kūrimą ir strategijas, kuriomis sprendžiami nauji – klimato kaitos ir išteklių našumo – klausimai. Ataskaitų duomenis Europos Komisija naudos vertindama dabartinės inovacijų politikos sėkmingumą ir nustatydama būsimus prioritetus. Papildoma informacija Europos inovacijų rezultatų suvestinę užsakė Europos Komisijos Įmonių ir pramonės generalinis direktoratas, o parengė – Mastrichto inovacijų ir technologijos srities ekonominių ir socialinių tyrimų bei mokymo centras (UNU-MERIT). Europos naujovių pažangos ataskaitą parengė ekspertų konsorciumas, kuriam vadovavo Atėnų universitetas ir Technopolis Group. Su išsamia ataskaita galima susipažinti http://www.proinno-europe.eu/metricsDaugiau informacijos rasite MEMO/09/18, IP/09/92, MEMO/09/19