IP/09/1534 Briuselis, 2009 m. spalio 16 d. Europos Komisija ragina pareikšti nuomonę apie skaitmeninio kino galimybes ir problemas Europos Komisija šiandien pradėjo viešąsias konsultacijas su ES audiovizualinio sektoriaus specialistais, siekdama išsiaiškinti, kaip geriausiai pasinaudoti ES kino sektoriuje vykstančios skaitmeninės revoliucijos teikiamomis galimybėmis ir kaip spręsti kylančias problemas. Kine diegiant skaitmenines technologijas kino filmus būtų galima platinti pigiau ir lanksčiau, todėl būtų sudarytos sąlygos platinti daugiau Europos filmų. Tačiau skaitmeninimui būtinos didelės investicijos. Jeigu kuo greičiau nebus sukurta naujų verslo modelių ir veiksmingų valstybės paramos priemonių, kyla pavojus, kad trečdalį Europos kino teatrų gali tekti uždaryti, kadangi skaitmeninė įranga labai brangi. Kino ir audiovizualinio sektorių specialistų, nacionalinių kino agentūrų ir kitų suinteresuotųjų šalių pastabos, pateiktos per du mėnesius truksiančias Komisijos šiandien pradėtas konsultacijas, bus įtrauktos į komunikatą, kuris bus parengtas kitų metų pradžioje ir kuriame bus nustatyta Komisijos skaitmeninio kino politika. „ Europos kinas turėtų gerai pasirengti šiuo metu vykstančiai skaitmeninei revoliucijai , – sakė už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą atsakinga Europos Komisijos narė Viviane Reding. – Kadangi, tradicinis turinys jungiamas su skaitmeninėmis technologijomis, iš esmės kinta filmų kūrimo, platinimo ir žiūrėjimo būdai. Taip vystantis technologijoms gali būti sudarytos sąlygos kurti naują verslą, sukurta naujų darbo vietų ir naujų paslaugų vartotojams, tačiau būtina sukurti tinkamą šio proceso skatinimo sistemą. Todėl Komisija nori išgirsti visų suinteresuotųjų šalių nuomonę apie jų patirtį, poreikius ir lūkesčius, susijusius su skaitmeninimu, kuris labai svarbus Europos kino ateičiai.“ Už konkurenciją atsakinga Komisijos narė Neelie Kroes pažymėjo: „Diskusijas apie skaitmeninio kino poveikį Europoje reikėjo surengti jau seniai. Skaitmeninimui reikės didelių investicijų, taip pat gali prireikti valstybės subsidijų. Todėl turime gerai suprasti šio sektoriaus dinamiką ir užtikrinti, kad perėjimas prie skaitmeninių technologijų būtų naudingas kino sektoriaus dalyviams ir, galiausiai, vartotojams.“ Kino filmų kūrėjai skaitmenines technologijas naudoja vis dažniau. Naudojant naujas vaizdo kameras ir taikant naujus formatus filmus kurti lengviau. Kitos skaitmeninės priemonės naudojamos įspūdingiems specialiesiems efektams ir 3D formato kino filmams kurti. Platinti skaitmeninę filmo kopiją gali būti iki dešimties kartų pigiau negu tradicinę 35 mm filmo kopiją; todėl skaitmeninis kinas sudarytų daugiau galimybių Europos filmus platinti visame pasaulyje. Tačiau daugumai Europos kino teatrų skaitmeninė demonstravimo įranga gali būti per brangi; maždaug 31 % Europos kino teatrų turi tik po vieną ekraną ir tik 10 % kino teatrų yra daugiaekraniai. Šiandien pradėjusi konsultacijas Europos Komisija nori sužinoti, koks galėtų būti skaitmeninio kino poveikis Europos kino sektoriui, o ypač 30 000 ekranų visoje Europoje. Komisija ragina ES kino rodytojus, platintojus, nacionalines kino agentūras, taip pat viešąsias ir privačias kino organizacijas pareikšti savo nuomonę. Šiuo metu skaitmeninio kino srityje pirmauja JAV. Net 90 % visų naujų JAV sukuriamų kino filmų įrašų originalai yra skaitmeninio formato, o Prancūzijoje, kur sukuriama daugiausia filmų Europoje, tik mažiau negu pusė naujų filmų yra skaitmeninio formato. Be to, JAV sukūrė VPF ( Virtual Print Fee ) modelį, pagal kurį trečiosios šalys gauna dalį kino filmų platintojų sukauptų pinigų ir gali juos panaudoti skaitmeninei įrangai įsigyti. Europoje šiuo metu tik 2 428 ekranai pritaikyti skaitmeninio formato kino filmams demonstruoti. Iš beveik 110 000 viso pasaulio kino salių skaitmeninė įranga įrengta tik 12 000 ekranų. Numatoma, kad iki 2012 m. visame pasaulyje bus pertvarkyta apie 20 % kino teatrų. Nacionalinės vyriausybės svarsto galimybę subsidijuoti perėjimą prie skaitmeninio kino. Italija jau pranešė apie valstybės pagalbos schemą, dėl kurios šiuo metu vyksta viešosios konsultacijos ( IP/09/1181 ). Kitos šalys, įskaitant Prancūziją, Vokietiją ir Norvegiją, planuoja arba jau baigia parengti nacionalines paramos priemones, tačiau dauguma nekomercinio kino teatrų, kuriuose demonstruojami nepriklausomų Europos kūrėjų kino filmai (pvz., pagal MEDIA programą remiamam Europa Cinemas tinklui priklausančių kino teatrų), šiuo metu negauna nei viešojo, nei privataus sektorių lėšų, kurios padėtų jiems įsidiegti skaitmeninę įrangą. Šiandien Komisija paskelbė ne tik klausimus Europos filmų ir kino specialistams, bet ir skaitmeninio kino analizę, taip pat bendrais bruožais pristatė savo politiką šioje srityje, įskaitant valstybės pagalbos klausimus. Išanalizavusi per viešąsias konsultacijas, kurios tęsis iki 2009 m. gruodžio 16 d. , gautas pastabas Komisija galės 2010 m. užbaigti komunikatą „Europos kino galimybės ir problemos skaitmeniniame amžiuje“. Pagrindiniai faktai Šios viešosios konsultacijos grindžiamos ekspertų grupės, kurią Komisija sudarė 2008 m. pavasarį, kad būtų išnagrinėta galima grėsmė Europos kino teatrų įvairovei ir alternatyvių verslo modelių poreikis, diskusijomis. Iš šiuo metu Europoje taikomos programos MEDIA 2007 lėšų Europos audiovizualiniam sektoriui 2007–2013 m. bus skirta 755 mln. EUR, iš kurių bus remiamas Europos profesionalių kūrėjų mokymas, jų kūrinių kūrimas, platinimas ir reklama ( IP/07/169 ) . Nuo 1991 m. programa MEDIA nuolat pritaikoma Europos audiovizualinio sektoriaus rėmimo reikmėms. Visai neseniai į programą įtrauktos naujos technologijos, naudojamos tokiose srityse kaip mokymai ir kino filmų rodymas. Viena iš MEDIA remiamų mokymo krypčių skirta skaitmeninėms technologijoms, kurios naudojamos kuriant, platinant ar rodant kino filmus. Pradėtas keleto bandomųjų projektų įgyvendinimas; išlaidos, patirtos platinant Europos kiną skaitmeniniu formatu, ne vienerius metus laikomos reikalavimus atitinkančiomis išlaidomis; be to, kartu su Europa Cinemas parengta konkreti priemonė Europos kino filmų demonstravimui skaitmeniniu formatu remti. Nuorodos į viešąsias konsultacijas ir pagrindinį dokumentą http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/consultations/index_en.htm MEDIA 2007 sprendimas : http://ec.europa.eu/information_society/media/overview/2007/index_en.htm