IP/09/893 Bruselj, 10. junija 2009 Evropska komisija uvaja strategijo za hitrejši razvoj regije Baltskega morja Evropska komisija danes predstavlja svoj predlog Strategije EU za regijo Baltskega morja. Pet let po širitvi se regija spopada s pritiski, vključno s čedalje slabšim stanjem Baltskega morja, slabimi prometnimi povezavami, ovirami za trgovino in vprašanji oskrbe z energijo. Te problemi zaostruje pomanjkanje učinkovitega usklajevanja. Strategija, ki jo je predstavila Danuta Hübner, komisarka za regionalno politiko, si predvsem prizadeva čim bolj povečati razvojne možnosti držav članic in regij na območju Baltskega morja, v katerih živi skoraj 100 milijonov ljudi. „Strategija EU za regijo Baltskega morja je velik korak naprej, saj zaznamuje nov način sodelovanja v Uniji. Ne pomeni nove zakonodaje ali institucij, ampak temelji na pripravljenosti vlad in državljanov v državah članicah in regijah, da se spopadejo z resnimi skupnimi težavami. Komisija predlaga celovit akcijski načrt, ki je osnovan na temeljitem posvetovanju z nacionalnimi in regionalnimi vladami, podjetji, nevladnimi organizacijami ter visokošolskimi krogi: EU najlažje usklajuje vsa potrebna prizadevanja za najboljši izkoristek razpoložljivih virov za ohranitev Baltskega morja, več trgovine in boljšo kakovost življenja vsakega posameznika v regiji,“ je pripomnila komisarka Hübnerjeva. Kakšna je vsebina predloga? Regija Baltskega morja se spopada s številnimi pomembnimi težavami. Stanje morja se zaradi čedalje večjega onesnaževanja z nitrati in fosfati slabša, biotska raznovrstnost pa je v nevarnosti. Gospodarstva je treba boljše medsebojno povezati. Statistika kaže čezmerno zaupanje v trgovino z neposrednimi sosedi. Baltsko regijo ovirajo dolge razdalje znotraj nje in s preostalo Evropo: vožnja z vlakom iz Varšave do Talina traja 36 ur. Skrb prestavlja tudi izolacija Litve, Latvije in Estonije glede oskrbe z energijo. Ne nazadnje pa je zaradi čedalje večjega števila tankerjev za prevoz nafte, ki morje uporabljajo kot avtocesto, vedno prisotna nevarnost nesreč. Zakaj EU? Baltsko morje obdaja osem držav članic EU in Rusija. V preteklosti so bila pripravljena številna poročila in akcijski načrti, ki pa so imeli zgolj omejen učinek. Obstaja močna potreba po boljšem usklajevanju številnih organov. Mnoge sedanje težave zadevajo področje politike EU. Programi strukturnih skladov v regiji zagotavljajo temelje za krepitev sodelovanja. Komisija svoje predloge pošilja državam članicam, hkrati pa se zaveda, da se je z mnogimi težavami mogoče spopasti zgolj z dobrim sodelovanjem z Rusijo. Komisija priporoča, da se to sodelovanje poveča z obstoječimi pobudami, zlasti s „ severno dimenzijo “, tj. skupno politiko EU, Rusije, Norveške in Islandije. Prva tovrstna strategija Strategija ima obliko sporočila in akcijskega načrta s seznamom 80 vodilnih projektov, od katerih so se nekateri že začeli. Štirje temeljni cilji strategije so spremeniti ta del Evrope v: okoljsko trajnosten (npr. s predelavo odpadne vode), uspešen (npr. s spodbujanjem inovacij v malih in srednje velikih podjetjih), dostopen in privlačen (npr. z izboljšanjem prometnih povezav), varen in stabilen (npr. z boljšim odzivanjem na nesreče). EU je prvič razvila tako celovito strategijo na ravni „makroregije“. Ta bi lahko bila spodbuda za podobne pristope na območjih, kot sta Sredozemlje in Podonavje. Strategija zlasti predstavlja prvi korak proti regionalnemu izvajanju celostne pomorske politike EU. Regija Baltskega morja bo v obdobju od 2007 do 2013 dobila več kot 50 milijard EUR za podporo naložbam v okviru kohezijske politike in drugega financiranja EU, vključno s 27 milijardami EUR za izboljšanje dostopnosti, skoraj 10 milijard EUR za okolje, 6,7 milijarde EUR za konkurenčnost in 697 milijonov EUR za varnost in preprečevanje tveganj. Primeri projektov V vseh državah članicah bodo iz detergentov odstranjeni fosfati zaradi zmanjševanja onesnaževanja morja s hranili. Uresničen bo „Načrt medsebojnega povezovanja na baltskem energetskem trgu“, ki bo omogočil boljšo povezavo Latvije, Litve in Estonije z evropskim omrežjem. Železniška povezava „Rail Baltica“ bo do leta 2013 povezala Varšavo in Talin s ciljno hitrostjo 120 km na uro. Vzpostavljen bo skupni sistem za nadzor pomorskega prometa. Vzpostavljen bo sklad za inovacije in raziskave, ki bo uporabljal nacionalna in zasebna sredstva, da bi raziskave prilagodili prednostim regije. Opomba za urednike Države članice so decembra 2007 od Komisije zahtevale, da pripravi strategijo EU za regijo Baltskega morja. Današnji predlog je rezultat javnega spletnega posvetovanja, ki ga je Komisija začela novembra 2008 ( IP/08/1619 ), in številnih javnih razprav, ki so se zvrstile v osmih zadevnih državah članicah. Strategija je ena od prednostnih nalog švedskega predsedovanja EU v drugi polovici leta 2009. Strategija in več projektov je na voljo na: http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/