IP/09/615 Bryssel den 22 april 2009Bolognaprocessen: universitetsreformer under det kommande decennietDe 28 och 29 april ska ministrarna med ansvar för högre utbildning från 46 länder i Europa träffas i belgiska Leuven och Louvain-la-Neuve för att se vad som uppnåtts i Bolognaprocessen, fastställa en ny agenda och enas om vad som ska prioriteras på det europeiska området för högre utbildning för nästa decennium fram till år 2020. Ett ”Bologna Policy Forum” kommer att äga rum mellan de 46 länderna som deltar i processen och 20 utomeuropeiska länder. Detta återspeglar det stora intresse som finns utanför Europa för de reformer som genomförs på det europeiska området för högre utbildning.[1] Bolognaprocessen är en europeisk framgång – den har vuxit från 29 länder år 1999 till 46 idag[2]. I Bolognaprocessens senaste lägesrapport (Bologna Stocktaking Report), som kommer att läggas fram för ministrarna i Leuven och Louvain-la-Neuve, anges att det har gjorts goda, fastän något ojämna, framsteg i genomförandet av reformerna. Kommissionens senaste rapport bekräftar denna positiva slutsats och påpekar att väsentliga framsteg har gjorts, däribland inom strukturella reformer. Man bör nu inrikta sig på att modernisera nationell politik och genomföra reformerna av Europas högskolor på konkret nivå. De viktigaste reformerna inom Bolognaprocessen ärexamensstrukturen på tre nivåer (grundnivå, avancerad nivå, forskarnivå), kvalitetssäkring inom högre utbildning, samt erkännande av examina och studieperioder. Dessa insatser har, tagna tillsammans, skapat nya möjligheter för högskolor och studenter. Fjolårets lansering av det europeiska registret för kvalitetssäkring av högre utbildning bidrar till att göra den högre utbildningen i Europa mer synlig och öka förtroendet för läroanstalter och utbildningar såväl inom som utanför Europa. Ján Figel', Europeiska kommissionens ledamot med ansvar för utbildning, kultur och ungdomsfrågor, sade om det kommande mötet: ”Bolognaprocessen har gjort systemen för högre utbildning mer kompatibla och jämförbara. Bland annat har Europa blivit ett mer attraktivt mål för studenter från andra världsdelar. Även om det återstår en del arbete för att uppnå de mål som fastställdes 1999, måste vi hela tiden gå vidare och ta itu med nya utmaningar, särskilt mot bakgrund av den rådande ekonomiska krisen. Den högre utbildningen har en viktig roll när det gäller att stödja en hållbar ekonomisk återhämtning och främja innovation. Universiteten måste moderniseras och att regeringarna, inte bara i Europa utan i hela världen erkänner detta, ger Bolognaprocessen det nödvändiga stödet för framgång.” Av en nyligen genomförd Eurobarometerundersökning bland högskolestudenter framgår att studenter vill få bättre tillträde till högre utbildning och att universiteten bör samarbeta med näringslivet och öppna upp möjligheter till livslångt lärande. Till exempel ansåg hela 97 % av studenterna att det var viktigt att studenter fick de kunskaper och färdigheter de behövde för att lyckas på arbetsmarknaden. En betydande merpart (87 %) ansåg också att det var viktigt att högskolor främjade innovation och företagaranda bland studenter och lärarkår, och att det bör finnas möjligheter till praktik på privata företag som del av utbildningen. Fler studenter vill läsa utomlands och en majoritet vill få mer information om kvaliteten på högskolorna för att kunna fatta välgrundade beslut om sina studier. Europeiska kommissionen arbetar tillsammans med medlemsstaterna och högskolesektorn för att hjälpa till med genomförandet av universitetens moderniseringsagenda inom ramen för Lissabonstrategin för tillväxt och sysselsättning. Stöd tillhandahålls ur programmet för livslångt lärande (Erasmusdelen), sjunde ramprogrammet för forskning, ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation samt via strukturfonderna och lån från Europeiska investeringsbanken. Kommissionen stöder också reformer inom högre utbildning utanför Europa. Konkret sker detta via kommissionens externa åtgärder och program. Till exempel finns det i Tempusprogrammet stöd till EU:s grannländer. Relationer med andra partnerländer stöds via en rad bilaterala eller multilaterala samarbetsprogram: EU-USA/Canada, EDULINK, ALFA för Latinamerika och det nya Nyerere-programmet för Afrika. Slutligen bör man även nämna Erasmus Mundus-programmet som erbjuder stipendier för studenter från hela världen som vill läsa integrerade mastersprogram i olika länder i Europa. I programmets nya omgång finns också doktorandstudier. Samarbetet med icke-europeiska institut bekostas ur kommissionens bidrag till högskolornas forskningsverksamhet, som går via EU:s sjunde ramprogram för forskning. Marie Curie-insatserna ger enskilda forskare möjlighet att delta i forskarlag i andra länder.Mer information: Europeiska kommissionen: MEMO/09/170 [FAQ on Bologna], 22 april 2009 Europeiska kommissionen: MEMO/09/172 [Eurydicerapport], 22 april 2009 Europeiska kommissionen: MEMO/09/171 [Eurobarometer], 22 april 2009 Europeiska kommissionen: Högre utbildning Europeiska kommissionen: Högre utbildning: BolognaOfficiell webbplats för BolognaprocessenMinisterkonferensen om Bolognaprocessen, Louvain-la-Neuve och Leuven, 28-29 april 2009 [1]Följande länder är inbjudna: Marocko, Tunisien, Egypten, Etiopien, Senegal, Tanzania, Sydafrika, Israel, Jordanien, Kazakstan, Kirgizistan, Indien, Kina, Japan, Vietnam, Australien, Nya Zeeland, Brasilien, Mexiko, USA och Canada.[2] Albanien, Andorra, Armenien, Azerbajdzjan, Belgien, Bosnien-Hercegovina, Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Georgien, Tyskland, Grekland, Vatikanstaten, Ungern, Island, Irland, Italien, Lettland, Liechtenstein, Litauen, Luxemburg, Malta, Moldavien, Montenegro, Nederländerna, Norge, Polen, Portugal, Rumänien, Ryssland, Serbien, Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Schweiz, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Turkiet, Ukraina, Förenade kungariket, Österrike