IP/09/1519 Bruselj, 14. oktobra 2009 Proces širitve EU: Leto napredka v državah Zahodnega Balkana in v Turčiji Komisija je danes sprejela svojo letno strategijo širitve EU. V sporočilu je poudarjen napredek, ki so ga države Zahodnega Balkana in Turčija kljub težkim razmeram zaradi svetovne gospodarske krize lani dosegle v smeri evropskega povezovanja, ter so navedeni preostali izzivi, s katerimi se bodo te države soočile v prihodnjih mesecih in letih. Ob upoštevanju doseženega napredka se je Komisija odločila, da predlaga začetek pristopnih pogajanj z Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo. Liberalizacija vizumskega režima v državah Zahodnega Balkana, ki bo zelo napredovala v letu 2010, je bistven korak naprej v tej regiji. V letu 2009 obeležujemo 20. obletnico padca berlinskega zidu ter peto obletnico širitve EU na države srednje in vzhodne Evrope. Možnost pristopa k EU še vedno pomeni močno spodbudo za politične in gospodarske reforme ter krepi mir in stabilnost. V strateškem interesu EU je, da se ohrani ta zagon na podlagi dogovorjenih načel in pogojev. Proces širitve EU zdaj poteka v času globoke in široko razširjene recesije, ki je prizadela tako EU kot tudi države širitve. Dvostranske spore morajo reševati vpletene strani in ti ne smejo zavirati pristopnega procesa. Nekdanja jugoslovanska republika Makedonija je zelo napredovala in v glavnem izpolnila ključne prednostne naloge partnerstva za pristop. Komisija meni, da država v zadostni meri izpolnjuje politična merila, določena na Evropskem svetu v Københavnu leta 1993 in v stabilizacijsko-pridružitvenem procesu, zato se je odločila, da predlaga začetek pristopnih pogajanj. Ob predstavitvi širitvenega paketa je komisar za širitev Olli Rehn povedal: „Strategija širitve, ki jo predstavljamo danes, je dokaz naše zavezanosti evropski prihodnosti Zahodnega Balkana in Turčije. V teh težkih časih gospodarske krize prošnje za članstvo Albanije in Črne gore dokazujejo trajno privlačnost Unije ter naše vloge pri spodbujanju stabilnosti, varnosti in blaginje. Prošnja Islandije za članstvo dodaja novo razsežnost naši širitveni agendi.“ Odprava vizumske obveznosti za potovanja bo državljanom Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, Črne gore in Srbije od začetka leta 2010 dalje prinesla dejanske koristi. Komisija bo v prvi polovici leta 2010 vložila predloge tudi za Albanijo ter Bosno in Hercegovino, če bosta ti dve državi izpolnili postavljene pogoje. Glede Turčije je komisar Rehn še dodal: „Turčija je pokazala prenovljena prizadevanja za politično reformo. Napredek njenih pristopnih pogajanj je odvisen od tega zagona, zlasti pa uveljavljanja temeljnih svoboščin in pravne države. Pozdravljamo nedavna posvetovanja o pomembni pobudi za rešitev kurdskega vprašanja, za katero upam, da bo omogočila konkretne ukrepe za pravice vseh Turkov.“ „Zgodovinski ukrepi, ki sta jih zdaj sprejeli Turčija in Armenija za normalizacijo svojih odnosov, so po mojem mnenju zelo spodbudni. Ta proces bi moral zdaj čim prej privesti do popolne normalizacije odnosov.“ Hrvaška je dosegla viden napredek pri izpolnjevanju meril uspešnosti, določenih v pristopnih pogajanjih, ki se zdaj uradno nadaljujejo po tem, ko sta Slovenija in Hrvaška dosegli politični dogovor glede reševanja vprašanja meje. Hrvaška si bo morala še naprej prizadevati za reforme, zlasti na področjih sodstva in javne uprave, boja proti organiziranemu kriminalu ter pravic manjšin. Če bo pravočasno izpolnila vsa potrebna merila uspešnosti, se lahko pristopna pogajanja zaključijo prihodnje leto. Črna gora je decembra 2008 zaprosila za članstvo v EU, Komisija pa zdaj na zahtevo Sveta pripravlja mnenje o tem. Parlamentarne volitve so izpolnjevale skoraj vse mednarodne standarde. Krepitev upravne zmogljivosti in utrjevanje pravne države ostajata glavna izziva. Albanija je za članstvo v EU zaprosila aprila. Komisija je pripravljena podati svoje mnenje, ko jo bo Svet k temu pozval. Parlamentarne volitve so izpolnjevale večino mednarodnih standardov. Krepitev pravne države in zagotavljanje pravilnega delovanja državnih institucij ostajata glavna izziva. Bosna in Hercegovina mora nujno pospešiti ključne reforme. Za evropsko prihodnost te države je potrebna skupna vizija njenega vodstva o splošni usmeritvi države, politična volja za izpolnjevanje zahtev evropskega povezovanja in izpolnjevanje pogojev, ki so bili določeni ob zaprtju Urada visokega predstavnika. Srbija je pokazala svojo zavezo, da bi se približala EU, z doseganjem rezultatov pri izvajanju določb začasnega sporazuma z EU in izvajanjem ključnih reform. Glede na trajno sodelovanje z MKSJ Komisija meni, da bi EU zdaj morala izvajati začasni sporazum. Srbija mora dokazati konstruktivnejši pristop do vprašanj, povezanih s Kosovom. Razmere na Kosovu 1 so stabilne, a še vedno napete. Misija EU za krepitev pravne države v celoti deluje po vsem ozemlju te države. Kosovo se sooča z veliki izzivi, vključno z zagotavljanjem pravne države, bojem proti korupciji in organiziranemu kriminalu, krepitvijo upravne zmogljivosti ter zaščito srbske manjšine in drugih manjšin. V ločenem dokumentu Komisija predlaga, naj se spodbudi približevanje državljanov Kosova EU tudi prek dialoga o možnosti za morebitno liberalizacijo vizumskega režima, ko bodo izvedene potrebne reforme in izpolnjeni postavljeni pogoji. Komisija tudi predlaga, naj se razširi preferencialni režim za trgovanje („avtonomni trgovinski ukrepi“), ki ga Kosovo zdaj uporablja, predlagala pa bo tudi pogajalske direktive za trgovinski sporazum, ko bo Kosovo izpolnilo zadevne obveznosti. 1 : V skladu z Resolucijo Varnostnega sveta ZN št. 1244/99.