IP/09/1244 Bruselj, 20. avgusta 2009 Komisija se je spopadla z novim izzivom na področju informacijske družbe: povečanje medijske pismenosti Način, kako uporabljamo medije, se spreminja. Zaradi ogromne količine informacij moramo znati več kot le brati, pisati in uporabljati računalnik. Evropska komisija je danes opozorila na nevarnost, da lahko Evropejci, mladi in stari, ostanejo prikrajšani za prednosti današnje visokotehnološke informacijske družbe, če se ne bo storilo več za to, da postanejo dovolj „medijsko pismeni“, da bodo znali dostopati do slik, zvočnih zapisov in besedil ter jih analizirati in ocenjevati, in da bodo znali uporabljati tradicionalne in nove medije za komunikacijo ter ustvarjanje medijske vsebine. Komisija meni, da morajo države EU in medijski sektor povečati ozaveščenost ljudi glede številnih medijskih sporočil, s katerimi se srečujejo, pa naj so to oglasi, filmi ali spletne vsebine. „Komuniciranje z mediji je danes veliko več kot le pošiljanje pisem na uredništvo časopisa. Vedno več Evropejcev uporablja medije, predvsem nove digitalne tehnologije, za ustvarjanje vsebin in njihovo izmenjavo ter za komuniciranje. Uporabniki lahko danes ustvarjajo lastne vsebine in nova dela s spreminjanjem vsebin nekoga drugega“, je dejala komisarska za informacijsko družbo in medije Viviane Reding. „Tisti pa, ki ne znajo uporabljati novih medijev, kot so spletne socialne mreže ali digitalna televizija, bodo imeli težave pri komuniciranju s svetom in bodo iz njega izključeni. Poskrbeti moramo, da bomo vsi medijsko pismeni, saj tako ne bo nihče izključen. Državljani nenehno prejemajo informacije. Vendar, ali znajo nanje odgovoriti? Če bi znali uporabljati medije na kompetenten in ustvarjalen način, bi bili korak bližje novi generaciji demokratskega sodelovanja.“ Za sodelovanje v današnji informacijski družbi morajo ljudje razumeti, kako različni mediji (stari in novi) delujejo. Zato je Evropska komisija (na pobudo Evropskega parlamenta) danes sprejela smernice, s katerimi države EU in medijski sektor poziva k spodbujanju medijske pismenosti po vsej Evropi, in sicer z dejavnostmi, ki pomagajo ljudem dostopati do vseh medijev, katerim so izpostavljeni (TV in film, radio, glasba, tiskani mediji, internet in digitalne komunikacijske tehnologije), jih razumeti in kritično ocenjevati. Z usposabljanjem za izboljšanje medijske pismenosti bi se državljani lahko naučili uspešneje uporabljati iskalnike in šolski otroci bi spoznali, kako se posname film ali kako deluje oglaševanje. V nekaterih državah (na primer na Švedskem, Irskem in v Združenem kraljestvu) je medijska pismenost že del šolskega učnega načrta. Na spletni strani Združenega kraljestva kidSMAR T se mladi lahko naučijo varne uporabe spletnih socialnih mrež. Izobraževanje je v nacionalni pristojnosti, vendar je Komisija danes povabila države EU k odprtju razprave o tem, kako bi lahko medijsko opismenjevanje dobilo vidnejše mesto v šolskih programih. Uporabniki medijev se morajo zavedati tveganj v zvezi s širje njem svojih osebnih podatkov. Bolj kot so izkušeni v uporabi teh tehnologij in bolj kot so seznanjeni z delovanjem spletnega oglaševanja, bolje lahko zaščitijo svojo zasebnost. Uporabniki, ki so medijsko bolj pismeni, bodo tudi pogosteje iskali informacije o svoji kulturni dediščini in novejših evropskih kulturnih delih. Na podlagi poročila Komisije „Digitalna Evropa“, objavljenega v začetku tega meseca (IP/09/1221) , je razvidno, da Evropejci postajamo vedno spretnejši uporabniki interneta in računalnika, saj je „digitalno pismenih“ kar 60 % Evropejcev, kar je pomemben del „medijske pismenosti“. 56 % Evropejcev uporablja internet vsaj enkrat tedensko (v primerjavi s 43 % leta 2005), uporablja pa ga tudi vse več ljudi iz skupin z omejenimi možnostmi (glej prilogo). Internet uporablja več uporabnikov z nižjo izobrazbo (povečanje s 53,5 % leta 2005 na 62,5 % leta 2008, pri čemer je 100 % skupno število uporabnikov interneta). Internet uporablja tudi več nezaposlenih (povečanje s 74,4 % leta 2005 na 80,3 % leta 2008), pri ženskah pa je zdaj uporaba skoraj enaka kot pri celotnem prebivalstvu EU (odstotek je narasel z 88,4 % leta 2005 na 94,6 % leta 2008). Od leta 2006 se je znanje o uporabi računalnika in interneta pri ženskah, nezaposlenih in starejših od 55 let povečalo za najmanj 3 % v primerjavi s celotno populacijo. Vendar pa, čeprav je internet, predvsem širokopasovni internet, postal cenovno dostopnejši, je 24 % Evropejcev, ki doma nimajo interneta, dejalo, da ga nimajo zato, ker ga ne znajo uporabljati. Ozadje Medijska pismenost je sposobnost dostopanja do medijev in medijskih vsebin, njihovega razumevanja in kritičnega vrednotenja ter komuniciranja v različnih kontekstih. Nanaša se na vse medije, vključno s televizijo in filmom, radiem in posneto glasbo, tiskanimi mediji, internetom in drugimi digitalnimi tehnologijami. Leta 2007 je Komisija objavila Sporočilo o medijski pismenosti ( IP/07/1970 ) v okviru svojega splošnega prizadevanja za izgradnjo enotnega trga za avdiovizualni sektor, kar vključuje tudi Direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah ( MEMO/08/803 ) , ki določa čezmejna pravila na področjih, kot je oglaševanje, in podporni program za evropski film MEDIA 2007 ( IP/07/169 ). Komisija spodbuja medijsko pismenost tudi s projekti filmske pismenosti, in sicer v okviru pripravljalnega ukrepa MEDIA International . Ta pobuda spodbuja dejavnosti izobraževanja in ozaveščanja, predvsem mlajše generacije, o kinematografskih in avdiovizualnih delih iz tretjih držav in obratno. Današnje priporočilo Komisije o medijski pismenosti je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm Poročilo o digitalni konkurenčnosti Evrope je na voljo na spletni strani: http://ec.europa.eu/i2010 Annex Europe's most active Internet users live in Scandinavia Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals 24% of the unconnected say they are not online because they do not know how to use the web Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Computer and internet skills development in the EU from 2005 to 2007 Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Commission study, Digital Literacy Review - Public policies and stakeholders initiatives in support of Digital Literacy Index composition: No skills = 0 of 6 skills performed, low level of skills = 1-2 of 6 skills performed, medium or high level of skills = 3-6 of 6 skills performed. The 6 skills looked at are the following: a) Copying or moving a file or folder b) Using copy and paste tools to duplicate or move information within a document c) Using basic arithmetic formulas in a spreadsheet d) Compressing (or zipping) files e) Connecting and installing new devices, e.g. a printer or a modem f) Writing a computer program using a specialised programming language Related to questions E3 for computer skills and E4 for internet skills in the Eurostat Community Survey on ICT usage in Households and by Individuals. See annex 1 and 2 for exact data and breakdowns. Note that index skill questions regarding computer skills differed in 2005 with the simple item related to the ability to use a mouse to open programs being substituted with the somewhat more demanding item related to the ability to connect and install new devices such as a printer or a modem. Percentages of all individuals aged 16-74. Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals