IP/09/ 1431 Briselē, 2009. gada 7. oktobrī Ar skatu nākotnē: Komisija aicina ieguldīt zemu oglekļa emisiju tehnoloģijās vēl 50 miljardus eiro Eiropas Komisija aicināja iestādes, uzņēmumus un pētniekus apvienot spēkus, lai līdz 2020. gadam izstrādātu nepieciešamās tehnoloģijas klimata pārmaiņu ierobežošanai un ES energoapgādes un konkurētspējas nodrošināšanai. Priekšlikumā „Ieguldījumi zemu oglekļa emisiju energotehnologijās” Komisija lēš, ka turpmāko 10 gadu laikā energotehnoloģiju pētniecībā būs papildus jāiegulda 50 miljardi eiro. Tas ir gandrīz trīskāršs ikgadējo ieguldījumu pieaugums Eiropas Savienībā, proti, no 3 miljardiem līdz 8 miljardiem eiro. Tas ir solis uz priekšu Eiropas energotehnoloģiju stratēģiskā plāna (SET plāna) īstenošanā, kas ir ES enerģētikas un klimata politikas tehnoloģiskais pīlārs. Tiek apsvērta dažādu finansējuma avotu — gan valsts, gan privātā sektora finansējuma dalībvalstu un ES līmenī — saskaņota izmantošana, kas palīdzēs arī stimulēt strauji augošo rūpniecības nozari un radīs darbavietas. Eiropas Savienības zinātnes un pētniecības komisārs Janess Potočniks sacīja: „Ieguldījumi tīro tehnoloģiju pētniecībā ir jāpalielina nevilcinoties, ja Eiropa vēlas samazināt Kopenhāgenas vienošanās izmaksas. Pamatojoties uz pašreizējiem aprēķiniem, Komisija vēlas, lai SET plāns kļūtu par tramplīnu lēcienam zemu oglekļa emisiju ekonomikas ērā. Tomēr tas būs iespējams tikai tad, ja valsts un privātais sektors saskaņoti apvienos resursus. Pārdomāta ieguldījumu palielināšana pētniecībā jau šodien ir iespēja attīstīt jaunus izaugsmes avotus, padarīt ekonomiku videi nekaitīgāku un nodrošināt ES konkurētspēju, kad būs beigusies krīze." Enerģētikas komisārs Andris Piebalgs sacīja: „Iepriekšējās industriālās revolūcijas ir pierādījušas, ka ar pareizajām tehnoloģijām ir iespējams uzlabot dzīves apstākļus. Patlaban mums ir unikāla iespēja mainīt enerģētikas sistēmu, kas pamatojas uz piesārņojoša, izsīkstoša un riskanta fosilā kurināmā izmantošanu, uz tīru, ilgtspējīgu un neatkarīgāku sistēmu. Tikai jāizvēlas pareizās tehnoloģijas.” „Nepieciešamos ieguldījumus tīru un atjaunojamu energoresursu izmantošanas ieviešanai var nodrošināt, tikai izmantojot plašu finanšu instrumentu klāstu. Komisija un EIB jau ir ievērojami palielinājusi finansējumu šim mērķim. Tomēr mums jāpiesaista lielāks publiskā un privātā sektora finansējums. Mēs ierosinām veltīt lielākus līdzekļus riska dalīšanas finanšu mehānismam, turpināt nodrošināt riska kapitālu un attīstīt Marguerite fondu un citus fondus", sacīja Ekonomikas un monetāro lietu komisārs Hoakins Almunja. Svarīgas finansējamas tehnoloģijas un pasākumi Komisija kopīgi ar rūpniecības un pētniecības aprindām ir sagatavojusi tehnoloģiju „ceļvežus”, kuros noteiktas sešas svarīgākās zemu oglekļa emisiju tehnoloģijas, kam ir liels potenciāls ES: vēja enerģija, saules enerģija, elektrotīkli, bioenerģija, CO 2 uztveršana un uzglabāšana ( CSS ) un ilgtspējīga kodolskaldīšana. Ar papildu ieguldījumiem tiktu finansēta fundamentālā un lietišķā pētniecība, demonstrējumi un sākotnējā izplatīšana tirgū, izņemot ieviešanas pasākumus. Lai veicinātu energoefektivitātes, atjaunojamo resursu izmantošanas un energotīklu tehnoloģiju izplatīšanos tirgū, ir ierosināta jauna energoefektivitātes iniciatīva („ Smart Cities” iniciatīva), kurā var piedalīties līdz 30 pilsētas. Kopīga atbildība par efektivitāti Komisija aicina attiecīgās aprindas īstenot saskaņotas un papildu darbības un uzņemties lielāku risku. Publiskā sektora atbalsts ir vajadzīgs, ja ir augsts tehnoloģisko neskaidrību un tirgus riska līmenis. Tam vajadzētu veicināt nozares iesaistīšanos, kam sekotu lielāki privāto ieguldītāju un banku ieguldījumi uzņēmumos, kas būs virzītājspēks pārejā uz zemu oglekļa emisiju ekonomiku. Tiek apsvērta arī EIB iesaistīšanās, palielinot aizdevumus SET plāna finansēšanai. Sk. arī MEMO/09/437 – Jautājumi un atbildes Tīmekļa vietnes SET plāns: http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm KPC atbalsts SET plānam: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=4390&lang=en Stratēģiskā energotehnoloģiju informācijas sistēma ( SETIS ): http://setis.ec.europa.eu Iepriekšēji IP un MEMO: IP/07/1750 , MEMO/07/494 un MEMO/07/493 , publicēti 2007. gada 22. novembrī IP/08/1587 , MEMO/08/657 , publicēti 2008. gada 28. oktobrī