IP/09/67 Briuselis, 2009 m. sausio 19 d.Tarpinės prognozės 2009–2010 m.: ekonominė veikla smarkiai sulėtėjo, bet dar iki 2009 m. pabaigos vėl atsigausNumatoma, kad 2009 m. BVP Europos Sąjungoje sumažės 1,8 %, o po to palengva ims didėti ir 2010 m. pasieks 0,5 %. Tai suintensyvėjusios finansinės krizės poveikio realiajai ekonomikai rezultatas; dėl jos prasidėjęs nuosmukis visame pasaulyje pasireiškė stipriu pasaulinės prekybos ir gamybos sumažėjimu, o kai kuriose šalyse ir būsto rinkos korekcijomis. Tačiau situaciją palengvins valdžios sektoriaus vartojimas ir valstybės investicijos. Sumažėjus infliaciniam spaudimui, taip pat padidėjo privačiojo sektoriaus vartojimas. 2008 m. rugpjūtį paskelbtomis papildomomis fiskalinėmis priemonėmis BVP augimo mažėjimas šiais metais bus apribotas maždaug ¾ procentinio punkto. Didelis ekonomikos nuosmukis prognozuojamu laikotarpiu turės didelę įtaką užimtumui ir valstybės finansams. „Finansų rinkos stabilizavimo priemonės, mažėjantis pinigų politikos varžymas ir ekonomikos atkūrimo planai sudarys sąlygas išvengti žymiai blogesnių perspektyvų, pristabdyti ekonominės padėties blogėjimą šiais metais ir sukurti sąlygas laipsniškam jos gerėjimui antroje metų pusėje. Svarbiausias uždavinys yra užtikrinti, kad šios priemonės būtų veiksmingos: paspartinti prieinamomis sąlygomis teikiamų kreditų srautą ir greitai įdiegti fiskalinio skatinimo paketus – taip siekiama skatinti investicijas ir privataus sektoriaus vartojimą. Siekiant didinti pasitikėjimą taip pat labai svarbu, kad valstybės narės aiškiai įsipareigotų pasirūpinti tuo, kad, kai tik ekonomika stabilizuosis, valstybės finansų padėtis vėl imtų gerėti ir būtų užtikrintas vidutinės trukmės ir ilgalaikis valstybės finansų tvarumas“, – sakė už ekonomiką ir pinigų reikalus atsakingas Komisijos narys Joaquínas Almunia. Šiandien paskelbtose išankstinėse tarpinėse prognozėse[1] numatoma, kad ekonominis augimas 2008 m. ir ES, ir euro zonoje sumažėjo iki 1 % nuo beveik 3 % 2007 m. Numatoma, kad 2009 m. realusis BVP gerokai sumažės – maždaug 1,8 % ES ir 1,9 % euro zonoje, o 2010 m. vėl padidės maždaug 0,5 %. Pasaulio ekonomika šiais metais išgyvens nuosmukį Manoma, kad paskutinį 2008 m. ketvirtį ekonominė veikla visame pasaulyje gerokai sulėtėjo. Pastarojo meto tyrimų duomenys ir gaunamų užsakymų mažėjimas, be kitų veiksnių, rodo, kad trumpuoju laikotarpiu šis nuosmukis greičiausiai išsilaikys. Tikėtina, kad ekonomikos nuosmukis bus visuotinis, ir jo neigiamos pasekmės turės vis didesnės įtakos besiformuojančios rinkos šalims. Numatoma, kad 2009 m. pasaulio BVP augimas sulėtės iki 0,5 % (nuo 3,3 % 2008 m. ir ypač didelio 5 % vidutinio augimo 2004–2007 m.). Tikimasi, kad gerėjant finansinės rinkos būklei ir stiprėjant makroekonominės politikos švelninimo (ypač JAV) poveikiui, nuo 2009 m. antro pusmečio pasaulio ekonomikos augimas pradės palaipsniui, bet nežymiai didėti. Apskritai, numatoma, kad 2010 m. pasaulio BVP augimas bus 2¾ %. ES ekonomika taip pat patyrė stiprų smūgį Trečią 2008 m. ketvirtį tiek euro zonoje, tiek visoje ES BVP sumažėjo 0,2 %. Tai reiškia, kad antrą ketvirtį iš eilės mažėjant BVP euro zonoje pirmą kartą prasidėjo techninis nuosmukis. Sprendžiant iš toliau blogėjančių tyrimų duomenų visuose sektoriuose ir šalyse ir aiškaus kitų svarbiausių rodiklių blogėjimo ketvirtą ketvirtį, visą pirmą šių metų pusmetį BVP ir toliau mažės. Tikėtina, kad smukimo tendencija apims daugumą šalių, nes atsilieps finansų krizė, pasaulinis ciklas, o kai kuriose valstybėse narėse ir būsto sektoriaus nesėkmės. Manoma, kad sumažėjusi tiek privataus sektoriaus, tiek grynoji užsienio paklausa gerokai stabdys BVP augimą, ir situaciją švelnins tik valdžios sektoriaus vartojimas ir valstybės investicijos. Mažėjant pajėgumų panaudojimo mastui, blogėjant ekonominėms perspektyvoms ir griežtėjant finansavimo sąlygoms staiga ėmė mažėti ir privačiojo sektoriaus investicijos, kurios pakilimo metu buvo pagrindinė varomoji jėga. Didėja nedarbas ir deficitas Daugumoje valstybių narių darbo rinkos būklė pradėjo blogėti 2008 m. Šiek tiek pavėluotai pasireiškus BVP augimo pokyčių įtakai, užimtumo augimas šiais metais turėtų būti neigiamas, darbo vietų skaičiui ES sumažėjus 3½ milijono. Dėl to nedarbo lygis ES 2009 m. gali pakilti iki 8¾ % (euro zonoje – 9¼ %), o 2010 m. – dar labiau. Tikėtina, kad blogėjančios perspektyvos taip pat atsilieps ir valstybės finansams, kurie nukentės sumažėjus neplanuotoms pajamoms, sumažėjus mokesčių daliai ir valstybėms narėms savo nuožiūra priėmus ir (arba) paskelbus svarbias priemones (kurios baigiant rengti šią prognozę ES sudarė apie 1 % 2009 m. BVP). Todėl manoma, kad nominalusis deficitas šiais metais ES išaugs daugiau nei dvigubai iki 4½ % 2009 m. (nuo 1¾ % iki 4 % % euro zonoje). Infliacija sparčiai mažės Infliacinis spaudimas sparčiai mažėja. Prastėjant ES ir pasaulio ekonomikos augimo perspektyvoms bei blogėjant padėčiai darbo rinkose, smarkiai kilusios prekių kainos, dėl kurių 2008 m. vasarą infliacija pasiekė aukščiausią tašką, nuo to laiko ėmė mažėti. Dėl šių veiksnių infliacijos prognozės, palyginti su rudens prognozėmis, turi būti gerokai sumažintos. Dabar tikimasi, kad vartotojų kainų infliacija ES sumažės nuo 3,7 % 2008 m. (3,3 % euro zonoje) iki 1,2 % 2009 m. (1,0 % euro zonoje) ir šiek tiek mažiau nei 2 % 2010 m. abiejuose regionuose. Didžiulis situacijos netikrumas Šias prognozes gaubia ypatingas netikrumas, nes pasaulio ekonomiką ištiko sunkiausia krizė nuo II pasaulinio karo. Augimo perspektyvos rizika yra subalansuota. Neigiamas aspektas – finansų krizės poveikis (taip pat ir būsto sektoriui) ir neigiamos atsakomosios reakcijos ratas tarp finansų ir realiojo ekonomikos sektorių. Kita vertus, augimas galėtų būti didesnis, negu tikimasi, jei, inter alia, fiskalinių priemonių paketais greičiau, nei tikimasi, būtų atkurtas investuotojų ir vartotojų pasitikėjimas. Visame pasaulyje pasikeitus prekių kainoms ir pablogėjus ekonominėms perspektyvoms, infliacijos perspektyvų rizika taip pat atrodo subalansuota. Išsamesnę ataskaitą rasite: http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13727_en.htmFigures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED[1] Paprastai Komisija skelbia savo tarpines einamųjų metų infliacijos ir augimo prognozes vasarį ir tik septynioms didžiausioms ES valstybėms. Šios prognozės labiau primena pavasario ir rudens prognozes ir yra skelbiamos todėl, kad nuo rudens labai pablogėjo ekonominė situacija ir perspektyvos, ir yra svarbu, kad tai atsispindėtų atliekant valstybių narių stabilumo ir konvergencijos programų metinį vertinimą.