IP/09/1431 Brüsszel, 2009. október 7 Befektetés a jövőbe: a Bizottság további 50 milliárd euró mozgósítását javasolja az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák terén Az Európai Bizottság összefogásra ösztönözte az állami szerveket, a vállalatokat és a kutatókat annak érdekében, hogy 2020-ra ki lehessen fejleszteni olyan technológiákat, melyek révén kezelhető az éghajlatváltozás problémája, biztonságosabbá tehető az EU energiaellátása, és biztosítható gazdaságaink versenyképessége. A Bizottság „Beruházás az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiák fejlesztésébe” című javaslatában úgy becsüli, hogy további 50 milliárd eurónyi beruházásra lesz szükség a következő tíz évben az energiatechnológiák kutatása terén. Ez azt jelenti, hogy az Európai Unióban jelenleg erre a célra fordított összeget gyakorlatilag a háromszorosára, évi 3 milliárd euróról 8 milliárd euróra kellene növelni. A megemelt finanszírozás ösztönzőleg hatna az európai energia- és éghajlat-változási politika technológiai pillére, a stratégiai energiatechnológiai terv (SET-terv) végrehajtására. A közlemény a nemzeti és európai uniós szinten rendelkezésre álló különböző köz- és magánszektorbeli finanszírozási forrásokat egyaránt számba veszi, és megállapítja, hogy összehangolt felhasználásukkal tovább erősödhet ez a gyorsan növekvő ipari ágazat, és új munkahelyek teremthetők benne. Az EU tudományért és kutatásügyért felelős biztosa, Janez Potočnik a következőket nyilatkozta: „Sürgősen meg kell növelni a tiszta technológiák kutatására szánt ráfordítások összegét, amennyiben Európa a Koppenhágáig vezető út és az azt követő időszak költségeit csökkenteni szeretné. A ma közreadott becslésekkel a Bizottság azt szeretné elérni, hogy a SET-terv ugródeszkaként szolgáljon egy alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaság megvalósításához, ami csak úgy lehetséges, ha a köz- és a magánszektor szereplői erőiket egyesítve és következetesen használják a forrásokat. Azzal, ha ma átgondolt módon fokozzuk a kutatás finanszírozását, a gazdasági növekedés új forrásait teremthetjük meg, környezetbarátabbá tehetjük a gazdaságot, és esélyt teremtünk arra, hogy a gazdasági válság elmúltával az Európai Unió versenyképes legyen. Az EU energiaügyi biztosa, Andris Piebalgs a következőket nyilatkozta: „A korábbi ipari forradalmak bebizonyították, hogy a megfelelő technológiákkal életünk jobbá tehető. Ma az az óriási lehetőség van a kezünkben, hogy a környezetszennyező, kifogyóban levő és kockázatos fosszilis tüzelőanyagokon alapuló jelenlegi energiamodellt egy tiszta, fenntartható és kevésbé kiszolgáltatott energiarendszerrel váltsuk fel. Minden a helyes technológiák kiválasztásától függ.” „A tiszta és megújuló energiaforrások finanszírozási szükségleteit kizárólag a finanszírozási eszközök széles skálájának felhasználásával lehet kielégíteni. A Bizottság és az EBB már jelentősen megnövelte az e célra nyújtott támogatási összegeket, azonban még további köz- és magánszektorbeli forrásokra van szükség. Javasoljuk a kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus megerősítését, a kockázati tőke további támogatását, továbbá a Marguerite és más alapok fejlesztését” – nyilatkozta Joaquín Almunia, az EU gazdasági és monetáris ügyekért felelős biztosa. A finanszírozásra váró legfontosabb technológiák és tevékenységek A Bizottság az iparággal és a kutatói közös ségekkel együttműködésben ún. „technológiai útiterveket” készített, melyek a következő hat területen jelölnek meg olyan kulcsfontosságú alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó technológiákat, amelyek az EU szintjén nagy lehetőségeket hordoznak magukban: szélenergia, napenergia, villamosenergia-hálózat, bioenergia, szén-dioxid-leválasztás és -tárolás (CLT) és fenntartható atommaghasadás. A megemelt finanszírozás fedezné az alap- és az alkalmazott kutatás, a demonstráció, továbbá – a széles körű piaci bevezetést célzó tevékenységek kivételével – a korai piaci bevezetés költségeit. Javaslat született egy új, mintegy 30 várost lefedő energiahatékonysági kezdeményezésre („intelligens városok kezdeményezés”), mely az energiahatékonyságot javító, a megújuló energiaforrásokat hasznosító és az energiahálózatokat korszerűbbé tevő technológiák tömeges piaci elterjedését hivatott ösztönözni. Megosztott felelősség a költséghatékonyság érdekében A Bizottság arra kéri az érdekelt szereplőket, hogy összehangoltan, egymással karöltve lépjenek fel, továbbá, hogy merjenek több kockázatot vállalni. A közfinanszírozás ott szükséges, ahol a technológia terén nagymértékű bizonytalanságok mutatkoznak, illetve ahol a piaci kockázat szintje magas. Mindez ösztönző erővel hatna az iparág szerepvállalására, a bankok és a magánszektorbeli beruházók nagyobb mértékben finanszíroznának olyan vállalatokat, melyek élen járnak az gazdaság alacsony szén-dioxid-kibocsátásúvá történő átalakítása terén. A tervek között szerepel továbbá az is, hogy az EBB növelhetné a SET-terv finanszírozására nyújtott hiteleinek összegét. Lásd még MEMO/09/437 – Kérdések és válaszok Weboldalak: SET-terv: http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm A K özös Kutatóközpont részvétele a SET-terv megvalósításában: http://ec.europa.eu/dgs/jrc/index.cfm?id=4390&lang=en Stratégiai energiatechnológiai információs rendszer (SETIS): http://setis.ec.europa.eu Korábbi sajtóközlemények és feljegyzések: 2007. november 22-én közzétett IP/07/1750 , MEMO/07/494 és MEMO/07/493 2008. október 28-án közzétett IP/08/1587 és MEMO/08/657 .