IP/09/1663 Brüssel, 3. november 2009 Sügisprognoos 2009–2011: ELi majandus on järk-järgult elavnemas Komisjoni sügisprognoosi kohaselt tuleb ELi majandus langusest välja käesoleva aasta teisel poolel, kuigi 2009. aasta kokkuvõttes SKP langeb ligikaudu 4 % võrra. On oodata majanduse järk-järgulist elavnemist: 2010. aastal peaks SKP suurenema ¾ % ja 2011. aastal ligikaudu 1½ % võrra. Majanduse elavnemine lähiajal tuleneb väliskeskkonna ja finantstingimuste paranemisest ning olulistest eelarve- ja rahapoliitika meetmetest. Pikemas perspektiivis peaksid mitmed tegurid erasektori nõudlust piirama ning seega majanduskasvu hoogu pidurdama. Olukord tööturul on aga endiselt raske ning töötuse määr ELis jõuab prognooside kohaselt 10¼ %-ni. Samuti on oodata avaliku sektori eelarvepuudujäägi suurenemist 2010. aastal 7½ %-ni SKPst, mis majanduse elavnedes ning pärast ajutiste meetmete lõppemist hakkab 2011. aastal tasapisi kahanema. „ ELi majandus on langusest väljumas. Seda suuresti tänu valitsuste, keskpankade ja ELi võetud ambitsioonikatele meetmetele, mille abil üksnes ei hoitud ära finantskrahhi, vaid anti ka tõuge majanduse elavnemiseks. Siiski on vaja teha veel palju tööd. Selleks et majanduskasvu tempot hoida ning toetada selle jätkusuutlikkust, on väga oluline kõik kavandatud meetmed täies ulatuses rakendada ning ümberkorraldused pangandussektoris lõpule viia. Samuti peame järk-järgult keskenduma keskpika perspektiivi eesmärkidele, ning kaaluma, kuidas oleks kõige parem vähendada kriisi negatiivset mõju tööturgudele, riigi rahandusele ja võimalikule majanduskasvule,” ütles majandus- ja rahaküsimuste volinik Joaquín Almunia. ELi majandus on pärast ajaloo sügavaimat, pikemat ja ulatuslikumat langust jõudnud pöördepunkti. Viimastel kuudel on täheldatud majandusolukorra ja finantstingimuste märgatavat paranemist, suures osas tänu enneolematult ulatuslikele eelarve- ja rahapoliitika meetmetele. Mitmed finantsnäitajad on taas saavutanud kriisieelse taseme ning kindlustunne paraneb. Ülemaailmse majanduskasvu ja kaubavahetuse väljavaated on samuti paranenud, eriti tärkava turumajandusega riikides. Nende arengusuundade ja varude soodsa kohandamise põhjal on oodata, et ELi ja euroala SKP hakkab käesoleva aasta teises pooles taas kasvama. Majandus hakkab järk-järgult elavnema EL-is ja väljaspool on lühiajalise väljavaate paranemine tingitud osaliselt ajutistest teguritest. Kui nende mõju 2010. aasta jooksul väheneb, on tõenäoline, et maailmamajanduses toimub kerge jahenemine. Seepärast on oodata, et ELi ekspordikasv stabiliseerub vähehaaval prognoosiperioodi jooksul. Ka sisenõudluse kasvu takistavad mitmed asjaolud. Investeeringute osas ei ole paranemist oodata enne 2011. aastat, kuna tootmisvõimsuse kasutamise määr on madal, nõudlusega seotud prognoosid on suhteliselt nõrgad, tulusus on väike ning laenukasv endiselt mõõdukas. Kuigi eratarbimine osutus majanduslanguse ajal stabiliseerivaks teguriks, tuleb kulutusi eelseisval perioodil piirata, et vähendada kodumajapidamiste võlga ning parandada tööturuga seotud väljavaateid. Veel üks piirav tegur on finantskriisi hinnanguline negatiivne mõju potentsiaalsele majanduskasvule. Seega on oodata, et SKP kasv ELis ja euroalal mõnevõrra pidurdub ning hakkab seejärel alates 2010. aasta teisest poolest taas hoogustuma. Tööturg ja riigi rahandus surve all Kuigi ELi tööturg on majanduslangusele oodatust paremini vastu pidanud (suures osas tänu lühiajalistele poliitikameetmetele, varasematele reformidele ja varutööjõule mõnes liikmesriigis), on järgmistes kvartalites oodata koondamiste suurenemist. Sel aastal prognoositakse tööhõive vähenemist ligikaudu 2¼ % ning 2010. aastal veel lisaks 1¼ %. Olukord hakkab tõenäoliselt järk-järgult paranema 2010. aasta lõpus ja paranemine jätkub 2011. aastal, kui majanduskasv hoogustub. Ka riikide rahandus on saanud tugeva löögi. Prognooside kohaselt avaliku sektori eelarvepuudujääk ELis käesoleval aastal kolmekordistub (suurenedes 2¼ %-lt aastal 2008 ligikaudu 7 %-ni SKPst) ning suureneb jätkuvalt 2010. aastal ligikaudu 7½ %-ni. Riigi rahanduse seisundi halvenemine tuleneb osaliselt automaatsete stabilisaatorite toimimisest ja majanduse toetamiseks oma äranägemise järgi võetud meetmetest, kuid kajastab ka majanduslangusest tingitud tavalisest suuremat tulude vähenemist. Eelarvepuudujäägi kerget vähenemist (7 % alla SKPst) on oodata 2011. aastal, kui majanduskasv hoogustub ning ajutised meetmed lõppevad. Võla suhe siiski suureneb jätkuvalt. Inflatsioon on jätkuvalt madal ELi ja euroala inflatsioon suureneb mõnevõrra praeguse väga madala tasemega võrreldes, kuid jääb kogu prognoosiperioodi vältel madalaks. Keskmine THHI-inflatsioon ELis ja euroalal peaks 2010. aastal jääma veidi üle 1 % ning 2011. aastal ligikaudu 1½ % piiresse. Kui tooraine hinnatõus suurendab tõenäoliselt inflatsioonisurvet, siis üsna loid majandus ja aeglane palgakasv peaksid inflatsiooni pidurdama. Ebakindlus on endiselt suur ELi majanduse väljavaadetega pärast langusest väljumist on seotud palju ebakindlust ning märkimisväärsed, kuid üldiselt tasakaalustatud riskid. Elavnemine võib toimuda oodatust kiiremini, kui poliitikameetmed osutuvad finantssektori tugevdamisel ja kindlustunde parandamisel loodetust tõhusamaks või kui globaalne nõudlus suureneb prognoositust kiiremini. Teisest küljest võib halbade tööturutingimuste ja investeerimispiirangute mõju osutuda oodatust halvemaks. Lisaks, kui pangandussektor ei tugevda oma bilanssi, ei pruugi ta suuta elavdamist piisavalt toetada. Inflatsiooniprognoosidega seotud riskid on samuti üldiselt tasakaalustatud. Tabeleid ja täielikku prognoosi vt: http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article16051_en.htm Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED