IP/09/ 891 Bruxelles, den 9. juni 2009 Kommissær Viviane Reding hilser det nye europæiske charter om pressefrihed velkommen Kommissær Viviane Reding mødtes i dag med Hans-Ulrich Jörges, der er chefredaktør på det tyske ugeblad Stern og initiativtageren til det europæiske charter om pressefrihed. Charteret blev den 25. maj undertegnet af 48 europæiske journalister fra 19 lande, og det tager sigte på at beskytte pressen mod statslig indblanding og sikre journalisters adgang til informationskilder. Hans-Ulrich Jörges forelagde i dag charteret, der opstiller de vigtigste principper, som offentlige myndigheder bør respektere, når de har med journalister at gøre, for Kommissær Viviane Reding, der hilste journalisternes vedtagelse af det første europæiske charter om pressefrihed velkommen. "Charteret om pressefrihed, som de europæiske journalister har taget initiativ til, bekræfter endnu engang de fundamentale principper, herunder mediepluralisme, ytringsfrihed og adgangen til informationer, der er grundstenene i den europæiske demokratiske tradition og indskrevet i de grundl æggende lovtekster. Det er ligeledes en påmindelse om, at en reel pressefrihed også kræver en indsats fra det offentliges side, nemlig, at der skal være en vilje til at beskytte pressefriheden og fremme dens udvikling," siger Viviane Reding, der er EU-kommissær for Informationssamfundet og Medier. "Charteret er et vigtigt skridt i bestræbelserne på at styrke disse grundliggende værdier og rettigheder og giver journalisterne mulighed for at påberåbe sig rettighederne over for statslige og andre offentlige myndigheder, når de føler, at der lægges urimelige hindringer i vejen for deres arbejde." Hans-Ulrich Jörges, chefredaktør på det tyske ugeblad Stern og initiativtageren til det europæiske charter om pressefrihed, tilføjede: “Vi takker Viviane Reding for, at hun lige fra starten har givet sin uforbeholdne støtte til ideen om et europæisk charter for pressefrihed. Vi går derfor ud fra, at Europa-Kommissionen selv vil overholde dette charter og bidrage aktivt til, at det respekteres i hele Europa. Vi forventer samtidig også, at en anerkendelse af charteret gøres til en betingelse ved kommende forhandlinger med kandidater til EU-tiltrædelse. Charterets vigtigste formål er endelig også at forene Europa på det journalistiske plan og give alle kolleger mulighed for at påberåbe sig charterets principper, når der lægges hindringer i vejen for pressefriheden". Charterets ti artikler beskriver de grundlæggende principper, som statslige myndigheder skal respektere i relationerne med journalister, f.eks. forbud mod censur, fri adgang til inden- og udenlandske informationsmedier og frihed til at indsamle og sprede information. Charteret lægger også vægt på beskyttelsen af journalister mod aflytning og lignende og på et effektivt retssystem, som beskytter journalisters rettigheder (charterets fuldstændige tekst findes i bilaget). Charteret findes foreløbig på otte sprog (engelsk, fransk, tysk, dansk, kroatisk, russisk, polsk og rumænsk) og kan findes på Internettet, hvor interesserede journalister kan underskrive det. Tanken om et charter for pressefrihed opstod i 2007 under et møde mellem Viviane Reding og Hans-Ulrich Jörges og andre chefredaktører fra europæiske aviser ( IP/07/713 ). Denne type dialoger på højt niveau, hvor der drøftes mange forskellige emner (se IP/05/1164 , IP/06/1445 og IP/08/1091 ), mellem den skrivende presse og Kommissionen har fundet sted én gang om året siden 2005 og tilrettelægges af Kommissionens medietaskforce , som er ansvarlig for at kontrollere hele Kommissionens output med henblik på at sikre, at Kommissionens initiativer ikke medfører utilsigtede indskrænkninger af den trykte presses redaktionelle og kommercielle frihed. Charteret om pressefrihed er det konkrete resultat af disse udbytterige drøftelser mellem de forskellige medier og Europa-Kommissionen. Det europæiske charter om pressefrihed og signatarlisten findes på adressen: http://www.pressfreedom.eu Det europæiske charter om pressefrihed Art. 1 Pressefriheden er livsvigtig for et demokratisk samfund. Det er alle statsmagters opgave at agte, beskytte og respektere mangfoldigheden i alle former for journalistiske medier samt deres politiske, sociale og kulturelle opgaver. Art. 2 Censur er forbudt. Det skal garanteres, at den uafhængige journalistik i alle medier hverken udsættes for forfølgelse og repressalier eller politiske og regulerende indgreb fra staten. Pressen og onlinemedier må ikke underkastes krav om statslig autorisation. Art. 3 Journalisters og mediers ret til at indsamle og udbrede oplysninger og holdninger må ikke trues, begrænses eller gøres strafbar. Art. 4 Beskyttelsen af journalistiske kilder skal opretholdes strengt. Det er ikke tilladt at ransage redaktioner og andre journalistiske lokaler eller at gennemføre overvågnings- og aflytningsaktioner med det formål at identificere informationskilder eller at bryde den redaktionelle kildebeskyttelse. Art. 5 Alle stater skal sikre, at medier ved udførelsen af deres opgaver står under et uafhængigt retssystem, lovgivningen og myndighedernes fulde beskyttelse. Det gælder især afværgelsen af, at journalister og deres medarbejdere bliver udsat for chikane og fysiske overgreb. Trusler og krænkelser af disse rettigheder skal efterforskes grundigt og straffes af retssystemet. Art. 6 Mediernes økonomiske overlevelse må ikke bringes i fare af staten, institutioner under statslig indflydelse eller andre organisationer. Det er heller ikke tilladt at true med økonomiske tab. Private virksomheder skal respektere mediernes journalistiske frihed. De må hverken bruge pres for at påvirke det journalistiske indhold eller forsøge at blande reklamemæssigt indhold med journalistisk indhold. Art. 7 Staten eller institutioner under statslig indflydelse må ikke hindre mediers og journalisters frie adgang til informationer. De er forpligtet til at understøtte dem i deres arbejde med at formidle informationer. Art. 8 Medier og journalister har krav på uhindret adgang til nyheder og informationskilder også i udlandet. Udenlandske journalister skal i forbindelse med deres reportager have udstedt visum, akkreditering og andre påkrævede dokumenter uden forsinkelser. Art. 9 Offentligheden i enhver stat skal have fri adgang til alle nationale og udenlandske medier og informationskilder. Art. 10 Staten må ikke begrænse adgangen til journalisterhvervet.