IP/09/1552 Bruselj, 21. oktobra 2009 Enoten in pravičnejši azilni postopek za enoten status v EU: mednarodna zaščita dobiva končno obliko Evropska komisija je danes sprejela predloga za spremembo dveh zakonodajnih instrumentov skupnega evropskega azilnega sistema: direktive o zahtevanih pogojih glede statusa oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, ter direktive o azilnih postopkih. Te spremembe sledijo predlogom za izvajanje Haaškega programa in Načrta politike azila 1 , ki jih je Komisija predstavila decembra 2008 in leta 2009. To so direktiva o pogojih za sprejem za prosilce za azil, dublinska uredba, uredba Eurodac, uredba o vzpostavitvi Evropskega urada za podporo prosilcem za azil in skupni program EU za ponovno naselitev. Namen načrtovanih ukrepov je zagotovitev višje ravni zaščite žrtvam preganjanja, kar je v skladu z zahtevami Evropskega sveta v Evropskem paktu o priseljevanju in azilu. Obenem naj bi predloga prispevala k večji usklajenosti azilnih instrumentov EU ter poenostavitvi in utrditvi materialnih in procesnih standardov zaščite po vsej Uniji, s tem pa tudi k preprečevanju goljufij in učinkovitejšemu azilnemu postopku. Podpredsednik Jacques Barrot, komisar za pravosodje, svobodo in varnost, je dejal: „Komisija danes končuje gradnjo skupnega evropskega azilnega sistema. Zaradi izvajanja skupnih standardov je bil v zadnjih letih dosežen občuten napredek, vendar so med državami članicami še vedno vidne velike razlike. Z našima predlogoma je narejen velik korak k višjim standardom zaščite, večji enakosti pogojev ter bolj učinkovitemu in usklajenemu sistemu.“ Direktiva o zahtevanih pogojih Namen predloga je predvsem: pojasniti nekatere pravne pojme, s katerimi se opredelijo razlogi za zaščito, kot so na primer „subjekti zaščite“, „notranja zaščita“ in „pripadnost določeni družbeni skupini“. Pri oceni prošenj se bodo tako bolj upoštevala vprašanja, povezana s spolom. Te pojasnitve bodo nacionalnim organom omogočile doslednejšo uporabo meril in hitrejše ugotavljanje, katere osebe potrebujejo zaščito; odpraviti razlike v pravicah, ki se priznajo beguncem in upravičencem do statusa subsidiarne zaščite, ker te razlike niso več upravičene. Spremembe se nanašajo na trajanje dovoljenj za prebivanje ter dostop do socialnega varstva, zdravstvene oskrbe in trga dela; z upoštevanjem posebnih izzivov vključevanja, s katerimi se soočajo upravičenci do mednarodne zaščite, omogočiti učinkovitejše uveljavljanje pravic, zagotovljenih z direktivo. Zadevne osebe tako na primer pri organih svoje države ne morejo zaprositi za dokazila o akademskih in poklicnih kvalifikacijah. Predlog si prizadeva za lažje premagovanje takšnih praktičnih ovir, in sicer z olajšanjem priznavanja kvalifikacij ter dostopa do poklicnega usposabljanja in integracijskih ukrepov. Direktiva o azilnih postopkih Namen predloga je predvsem: z uvedbo enotnega postopka poenostaviti in racionalizirati azilne postopke ter zmanjšati upravno breme držav članic; olajšati dostop do postopkov pregledovanja prošenj. Osebam, ki želijo vložiti prošnjo za mednarodno zaščito že takoj ob vstopu na ozemlje države članice oziroma kmalu zatem, morajo biti na voljo ustrezne informacije in svetovanje. Pripadniki mejne straže, policije in drugih organov, ki prvi pridejo v stik z osebami, ki iščejo zaščito, bodo imeli natančnejšo predstavo o tem, kako jih obravnavati; povečati učinkovitost postopka pregledovanja prošenj. Pomemben ukrep je uvedba splošnega roka šestih mesecev za izvedbo postopka na prvi stopnji. Da se države članice lahko prilagodijo temu roku, je v predlogu določeno prehodno obdobje treh let. Poleg tega so poenostavljeni in podrobneje pojasnjeni procesni pojmi in mehanizmi, kot so na primer „varna izvorna država“, obveznost prosilcev za azil, da sodelujejo z nacionalnimi organi, ter pospešeni postopki. Te spremembe ključno prispevajo k hitrejši zaščiti oseb, ki jo resnično potrebujejo; izboljšati kakovost odločitev o azilu. V predlogu so okrepljena procesna jamstva, in sicer zlasti za ranljive osebe, kot so žrtve mučenja in mladoletniki brez spremstva. Osebje, ki je v stiku s prosilci za azil, bo moralo biti ustrezno usposobljeno; prosilcem za azil zagotoviti učinkovita pravna sredstva v skladu z obveznostmi držav članic po pravu Skupnosti in mednarodnem pravu. Predlog jasno določa, da sodišča preizkusijo prvostopenjske odločbe tako glede dejstev kot glede pravnih vprašanj, vsebuje pa tudi jasne določbe o odložilnem učinku pritožb. Spremembe upoštevajo razvijajočo se sodno prakso glede pravice do obrambe, načela enakosti orožij in pravice do učinkovitega sodnega varstva. http://www.ec.europa.eu/commission_barroso/barrot/welcome/default_en.htm 1 : COM(2008) 360.