IP/09/ 1530 Briuselis, 2009 m. spalio 15 d. ES integruota jūrų politika. Naujos sudėties Komisijos prioritetai Šiandien Europos Komisija pateikė pažangos ataskaitą, kurioje aprašyta ES integruotos jūrų politikos (IJP) srityje per dvejus metus padaryta pažan ga ir šios politikos perspektyvos. Kartu su ataskaita Komisija pateikė konkrečių pasiūlymų dviem pagrindiniais IJP klausimais – sektoriuose ir valstybėse narėse vykdomo jūrų stebėjimo integravimas ir tarptautinis Europos jūrų politikos mastas. Šie trys dokumentai įtikinamai įrodo, kaip įgyvendinant IJP būtų galima išnaudoti ekonomines didžiulių Europos jūrų ir pakrančių teritorijų galimybes ir, taikant naujus supaprastinto valdymo metodus bei išnaudojant daugybės su jūromis susijusių politikos sričių tarpusavio sąveiką, padaryti Europos jūras saugesnes. Europos Komisijos Pirmininkas José Manuelis Barrosas sakė: „Pradėta įgyvendinti plataus užmojo integruota jūrų politika – vienas iš pagrindinių šios Komisijos laimėjimų. Tai svarbus ir naujos sudėties Komisijos uždavinys. Jūrų politika – neatsiejama darnios klimato ir energetikos politikos dalis. Manau, kad remdamiesi ligšiol atliktais darbais galime ryžtingai ir tvirtai žengti toliau. Pavyzdžiui, norėčiau, kad tikrove virstų jūrų greitkelių projektai. Kad vandenynus ir jūras būtų galima valdyti atsakingai ir sėkmingai, turime užsiimti jūrų erdvės planavimu, integruoti pasienio teritorijose ir atskirose valstybėse vykdomą jūrų stebėjimą, sukurti jūrų stebėjimo ir duomenų tinklą.“ Už jūrų reikalus ir žuvininkystę atsakingas Europos Komisijos narys Joe Borgas sakė: „Nors integruota jūrų politika yra visai nauja Europos politikos sritis, ją įgyvendinant jau pavyko pakeisti Europoje taikomus jūrų išteklių valdymo būdus, o su jūromis susiję klausimai priskirti prie svarbiausių Europos darbotvarkės klausimų. Puiki IJP įgyvendinimo pradžia mums turėtų būti akstinas ateityje mąstyti dar plačiau ir drąsiau. Tai turėtų mus skatinti veikti plačiau, jei reikia imtis bendrų veiksmų dėl mūsų jūrų aplinkos, jūrų ekonomikos ir saugumo.“ Integruotos jūrų politikos pažanga Pažangos ataskaitoje apžvelgiama IJP srityje per dvejus metus padaryta pažanga. Be to, pateikiamos šešios strateginės ateities politikos kryptys: Jūrų valdymo integravimas. ES institucijų, valstybių narių ir pakrančių regionų atsakomybė – užtikrinti, kad ši politikos sritis būtų integruojama iš anksto, kad būtų priimamos suderintos bendros jūrų reikalų srities darbotvarkės ir vengiama tolesnių izoliuotų politinių sprendimų sektoriuose. Todėl reikia nustatyti veiksmingas sektorių bendradarbiavimo ir konsultavimosi su suinteresuotosiomis šalimis struktūras, kad būtų išnaudojamos visos sektoriuose įgyvendinamų politikos sričių, darančių poveikį jūroms, sąsajos. Bendrų politikos priemonių rengimas. Tai jūrų erdvės planavimo, išsamių žinių ir duomenų apie jūras, integruoto jūrų stebėjimo priemonės. Jūrinės veiklos ribų nustatymas, kad būtų užtikrintas tvarumas. Remiantis Jūrų strategijos pagrindų direktyva bus užtikrinta, kad neapsvarsčius bendro poveikio jūrų aplinkai nebūtų leidžiama vykdyti jokios jūrinės veiklos. Regioninių jūrų baseinų strategijų rengimas. Su jūrų reikalais susijusios prioritetinės sritys ir politikos formavimo priemonės turi būti pritaikytos prie išskirtinių didžiausių Europos jūrų baseinų geofizinių, ekonominių ir politinių aplinkybių. Integruotos jūrų politikos tarptautiškumo plėtojimas. ES lyderystė visuose pasauliui aktualiuose jūrų reikaluose, įskaitant su klimato kaita ir biologinės jūrų įvairovės išsaugojimu susijusius klausimus, labai sustiprins ES poziciją plėtojant daugiašalius ir dvišalius santykius. Dar didesnis dėmesys darniam ekonomikos augimui, užimtumui ir naujovėms. ES turėtų parengti nuoseklią ir išsamią ekonominių jūrų reikalų darbotvarkę, į kurią būtų įtraukti tokie klausimai: spartesnis Europos vidaus jūrų transporto sistemos kūrimas, investicijų į ES jūrų transportą ir laivų statybos sektorių skatinimas, ekologiškų laivų projekto tobulinimas, tolesnis ES energetikos politikos ir klimato kaitos politikos siejimas su jūrų politika ir užtikrinimas, kad teritorinės sanglaudos politikos srities debatuose būtų atsižvelgiama į visas jūrų ir pakrančių teritorijas. 2010 m. bus paskelbtas išsamus politikos dokumentas; jame bus aptartos šios šešios strateginės politikos kryptys. Jūrų stebėjimas Kad būtų galima integruoti jūrų stebėjimo srities veiksmus, Komisija nustatė gaires, kuriomis siekiama padėti ES valstybėms narėms suformuoti bendrą stebėjimo institucijų dalijimosi informacija aplinką. Šiuo metu valstybėse narėse vis dar įprasta, kad kiekvieno sektoriaus veiksmų jūroje kontrolės ir stebėsenos institucija renka su ta veikla susijusius duomenis atskirai nuo atitinkamų kitų sektorių institucijų. Jei institucijos tokiais duomenimis dalytųsi, stebėjimo veikla būtų veiksmingesnė ir ekonomiškesnė. Tačiau pradėjus dalytis duomenimis ir naudotis stebėjimo sistemų sąveika atsirastų tam tikrų technologinių, teisinių ir su saugumu susijusių sunkumų. Šie sunkumai ir jų sprendimo būdai aprašyti Komisijos pasiūlyme. Be to, geriausiai išnaudodamos esamas sistemas įvairios vartotojų bendruomenės, įskaitant pasienio kontrolės ir žuvininkystės, jūrų transporto ir kovos su neteisėta imigracija bei muitinių ir gynybos sričių bendruomenes, galės gauti išsamesnių žinių apie jūrose vykdomą veiklą, todėl ir jų veikla bus kur kas veiksmingesnė. Be kitų numatomų iniciatyvų, pradedami įgyvendinti du bandomieji projektai, kuriais siekiama patikrinti, kaip integruotas jūrų stebėjimas atliekamas praktiškai: vienas projektas įgyvendinamas Viduržemio jūros regione ir Atlanto pakrantės valstybėje Portugalijoje, o kitas – Šiaurės jūros baseine. Tarptautinis mastas Komisija paskelbė strateginį dokumentą, kuriame nurodyta, kaip užtikrinti, kad ES įgytų daugiau tarptautinio masto įtakos sprendžiant su jūrų reikalais susijusius klausimus, siekiant sustiprinti viso pasaulio vandenynų ir jūrų valdymą. Šitaip būtų patikimiausiai ginami ekonominiai, ekologiniai ir socialiniai ES interesai jūrų reikalų srityje. Komisija aiškiai nurodo keletą konkrečių sričių, kuriose būtini tarptautiniai sprendimai: pavyzdžiui, biologinės jūrų įvairovės apsauga, įskaitant apsaugą atviroje jūroje, klimato kaita, jūrų sauga ir saugumas, tinkamos darbo laivuose sąlygos ir su jūromis susiję moksliniai tyrimai. Be to, Komisija apžvelgia esamas tarptautinio, regioninio, kaimyninio ir dvišalio lygmens priemones jos strategijai įgyvendinti ir prioritetinius veiksmus, kurių ji numato imtis siekdama prisidėti prie darnaus pasaulinio masto jūrų valdymo. Išsamesnė informacija: Taip pat žr. http://ec.europa.eu/maritimeaffairs/subpage_mpa_en.html Pažangos ataskaita: MEMO/09/455 Jūrų stebėjimo integravimas: MEMO/09/454 Tarptautinis IJP lygmuo: MEMO/09/453