IP/09/674 Briselē, 2009. gada 29. aprīlīSamaksa finanšu nozarē. Komisija noteic atlīdzības principus finanšu iestāžu darbiniekiem, kas uzņemas riskuEiropas Komisija pieņēmusi ieteikumu par atlīdzību finanšu pakalpojumu nozarē. Tajā ieteikts, ka dalībvalstīm jāpanāk, lai finanšu iestādes, nosakot atlīdzību darbiniekiem, kuri uzņemas risku, izmantotu politiku, kas saderētu ar pareizu un efektīvu riska pārvaldību un veicinātu to. Ieteikumā ietvertas pamatnostādnes par samaksas struktūru, atlīdzības politikas izstrādi un īstenošanu un uzraudzības iestāžu lomu finanšu iestāžu atlīdzības politikas pārskatīšanā. Komisija pieņēmusi arī ieteikumu par direktoru samaksu (sk. IP/09/673). Iekšējā tirgus komisārs Čārlijs Makrīvijs sacīja: “Līdz šim finanšu pakalpojumu nozarē izmantots pārmēru daudz aplamu stimulu. Nav ne prātīgi, ne normāli, ja atalgojuma stimuli rosina pārlieku riska uzņemšanos īstermiņa mērķa sasniegšanai. G20 vienojās, ka finanšu stabilitātes forumos attiecībā uz kompensācijas shēmām īstenojami stingri jauni principi. Komisija ir ķērusies pie šā darba. Stimuli ir jāsamēro ar visa uzņēmuma rentabilitāti ilgtermiņā. Protams, atlīdzības apmēram joprojām jābūt atkarīgam no darba rezultātiem. Tomēr rezultātu novērtēšanas kritērijiem jāatbilst riskam, un tajos jāņem vērā kapitāla un likviditātes izmaksas. Par atlīdzības politikas izstrādi un uzraudzību joprojām atbild uzņēmuma padome, un šis uzdevums nav deleģējams augstākajai vadībai. Lielāka uzraudzības iestāžu iesaistīšana atlīdzības prakses pārskatīšanā ir vajadzīga arī, lai veicinātu pareizu atlīdzības praksi finanšu iestādēs.” Ieteikumā dalībvalstis aicinātas pieņemt pasākumus četrās jomās.Samaksas struktūra. Atlīdzības politikai, ko piemēro darbiniekiem, kuri uzņemas risku, vajadzētu būt saderīgai ar pareizu un efektīvu riska pārvaldību. Tālab finanšu iestādēm būtu jācenšas panākt pienācīgu līdzsvaru starp pamatsamaksu un prēmijām. Lai ekonomikas cikla gaitā ņemtu vērā riskus saistībā ar darba rezultātiem, pēc kuriem nosaka atalgojumu, prēmiju lielākā daļa būtu jāizmaksā tikai pēc kāda laika. Darba rezultātu novērtējuma kritērijiem būtu jāatalgo finanšu iestāžu darba rezultāti ilgtermiņā un attiecīgi jākoriģē darba rezultāti riska, kapitāla izmaksu un likviditātes ziņā. Finanšu iestādēm, izmantojot t. s. zaudējumu apvērses mehānismu, būtu arī jāatgūst jau izmaksātās prēmijas, ja pamatojošie dati izrādās nepārprotami nepareizi. Pārvaldība. Atlīdzības politikai vajadzētu būt pārredzamai uzņēmuma iekšienē, skaidrai un pienācīgi dokumentētai, un tajā jāparedz pasākumi, kā izvairīties no interešu konfliktiem. Uzņēmuma padomei būtu jāatbild par atlīdzības politikas īstenošanas uzraudzību finanšu iestādē kopumā, pienācīgi iesaistot iekšējās kontroles funkcijas, cilvēkresursu departamentus vai speciālistus. Šīs padomes locekļiem un pārējiem darbiniekiem, kas iesaistīti atlīdzības politikas izstrādē un īstenošanā, vajadzētu būt neatkarīgiem. Informācijas publiskošana. Atlīdzības politikai jābūt zināmai akcionāriem. Šī informācija jāsniedz skaidrā, viegli uztveramā veidā, un tajā jāietver galvenie atlīdzības politikas elementi, tās struktūra un īstenošana. Uzraudzība. Izmantojot pieejamos uzraudzības instrumentus, uzraudzītājiem būtu jānodrošina, lai finanšu iestādes vislielākajā iespējamajā mērā piemērotu pareizas atlīdzības politikas principus un lai to atlīdzības politika būtu saderīga ar efektīvu riska pārvaldību. Risinot proporcionalitātes jautājumu, lai novērtētu, vai finanšu iestāde ievēro pareizas atlīdzības politikas principus, uzraudzītājiem būtu jāņem vērā finanšu iestādes veids, lielums un darbību sarežģītība.Ieteikumā pienācīga vērība veltīta vairāku dalībvalstu centieniem sekmēt šādas darbības, apzinot labu praksi, lai nodrošinātu lielāku konverģenci ES. Ieteikums attiecas uz visām finanšu pakalpojumu nozares apakšnozarēm, lai izslēgtu izņēmumus un nepieļautu konkurences traucējumus dažādu nozaru un finanšu iestāžu starpā. Šie principi attiecas uz visām darbinieku kategorijām, kuru profesionālā darbība būtiski ietekmē finanšu iestādes riska profilu. Lai atlīdzības shēmas tiktu pienācīgi uzraudzītas, šos ieteikumus papildinās tiesību aktu priekšlikumi. Jūnijā Komisija iesniegs priekšlikumus pārskatīt Kapitāla prasību direktīvu, nodrošinot, ka statūtkapitāls pienācīgi sedz riskus, kas saistīti ar banku tirdzniecības portfeli, pārvēršanas vērtspapīros pozīcijām un atlīdzības politiku. Pēc gada Komisija abus ieteikumus izvērtēs, ņemot vērā gūto pieredzi un uzraudzības rezultātus, un sagatavos novērtējuma ziņojumu par to, kā dalībvalstis piemērojušas abus ieteikumus. Viss ieteikuma teksts atrodams http://ec.europa.eu/internal_market/company/directors-remun/index_en.htm MEM0/09/212