IP/09/617 Brüsszel, 2009. április 22.Halászat: nyílt vita az európai közös halászati politika jövőjérőlAz Európai Bizottság a mai napon elfogadta az európai közös halászati politika jövőjéről szóló zöld könyvet. A dokumentum elemzi a jelenlegi politika hiányosságait és széles körű nyilvános konzultációt indít e hiányosságok kiküszöbölésének mikéntjéről. A Bizottság felkéri halászokat, az ágazat más érdekelt feleit és egyúttal a kutatókat, a civil társadalmat és az érdeklődő polgárokat, hogy 2009. december 31-ig fejtsék ki véleményüket az európai halászat jövőjéről. A konzultáció az első lépés abban a folyamatban, amely várhatóan a közös halászati politika radikális reformjához vezet.Joe Borg, az Európai Bizottság tengerügyi és halászati biztosa így nyilatkozott: „A jelenlegi politikát minden lehetséges szempontból megvizsgáljuk, még az alapjaival kapcsolatban is kérdéseket teszünk fel. Itt nem pusztán egy újabb reformról van szó. Végső ideje, hogy korszerű, egyszerű és fenntartható rendszert dolgozzunk ki az uniós halászat irányítására, amely a 21. században sokáig fennmaradhat.” A mai napon elfogadott zöld könyv két célt szolgál: egyrészt tudatosítja az utóbbi években az ágazat előtt álló kihívásokat, másrészt válaszokat vár a nyilvánosságtól, amelyek alapján a halászat szabályozásának új, innovatív és szélesebb konszenzusra épülő szemlélete alakulhat ki. A zöld könyv többek között ilyen kérdéseket tesz fel: Hogyan biztosíthatjuk a halászat hosszú távú fenntarthatóságát és életképességét? Hogyan igazítható ki a teljes flottakapacitás oly módon, hogy közben a tengerparti közösségeket fenyegető szociális problémákat is kezeljük? Hogyan erősíthető a szabálykövetés kultúrája? Hogyan járulhat hozzá a közös halászati politika a halászat uniós vizeken kívüli fenntarthatóságához? A dokumentum a jelenlegi halászati politika minden vonatkozását körüljárja, és magyarázatot ad arra, hogy a 2002-es reform óta elért eredmények ellenére miért maradtak egyes problémák továbbra is megoldatlanok. Az egyik alapvető gond az, hogy az európai halállományok kimerültek: az állományok 88%-át túlhalásszuk (a 25%-os világátlaghoz képest) és 30%-uk kívül esik a biztonságos biológiai határértékeken, vagyis az állományok az ívóképes populáció túlzott megfogyatkozása következtében nem képesek megfelelő mértékben gyarapodni. Ennek ellenére a halászat számos formájában 2-3-szor annyi halat fogunk ki, mint amennyit az állományok még el tudnának viselni. Ez többnyire a túlzott flottakapacitás eredménye, amely gazdaságilag tulajdonképpen nem hatékony, mivel nem csupán kimeríti az állományokat, az iparági nyereséget is folyamatosan csökkenti. Megoldásokat kell találnunk a legrosszabb állapotú állományok helyreállítására, egyúttal azonban arról is gondoskodnunk kell, hogy a halászat továbbra is megbízható jövedelemforrás legyen a halászok számára. A túlzott kapacitáson túlmenően a zöld könyv a jelenlegi szemlélettel összefüggésben négy másik strukturális hiányosságot is feltár, amelyek a következők:a pontos szakpolitikai célkitűzések hiánya, különösen az ökológiai felelősség és a célkitűzések általános tengerügyi kérdésekkel való integrálása tekintetében, túl centralizált és a rövid távú megoldásokra összpontosító döntéshozatali rendszer, amely a hosszú távú fenntarthatóságot gyakran inkább rontja mint elősegíti, olyan keretrendszer, amely az ágazatot nem teszi kellőképpen felelőssé, a halászati korlátozások betartására vonatkozó politikai akarat hiánya.A fenti a kérdések mérlegelése során azt is figyelembe kell vennünk, hogy Európa a halászati termékek iránti keresletének kétharmadát importból fedezi. A Bizottság szerint félő, hogy amennyiben az elkövetkező években környezeti szempontból nem tesszük fenntarthatóbbá a halászatot, megtizedeljük tengereink élővilágát és ezáltal gazdaságilag életképtelenné tesszük a halászati ágazatot. Ha azonban a következő reform a közösségi politikát áthozza a 21. századba, annak előnyeit nemcsak a halászok és a tengerparti közösségek, hanem Európa polgárai is élvezni fogják. A Bizottság jogi kötelezettsége csupán a közös halászati politika egyes részeinek 2012-ig történő felülvizsgálatára vonatkozik, a kialakult helyzet – különösen az állományok állapota és a túlzott flottakapacitás – azonban arra késztette, hogy már most megindítsa a reformfolyamatot. A mai nappal útnak indított konzultáció 2009. december 31-én zárul le, és a Bizottság 2010 első felében összesíti majd az eredményeket. Az érdekelt felekkel folytatott további konzultáció után a Bizottság hatásvizsgálati jelentést fog készíteni, majd kidolgozza az új alaprendeletre vonatkozó javaslatát. Ez utóbbit a Bizottság vélhetően 2011 elején terjesztheti az Európai Parlament és a Tanács elé, elfogadása pedig 2012-re várható.További információk és dokumentumok a következő oldalon találhatók: http://ec.europa.eu/fisheries/reform