IP/09/642 Brüsszel, 2009. április 27.Barca-jelentés: az uniós kohéziós politika reformjára vonatkozó javaslatokat terjeszt elő Danuta Hübner és Fabrizio BarcaMa ismerteti a megújult kohéziós politikára irányuló menetrendet, a „Barca–jelentést” Danuta Hübner, regionális politikáért felelős uniós biztos és Fabrizio Barca, az olasz pénzügyi és gazdasági minisztérium főigazgatója. A biztos megbízásából elkészített jelentés kijelöli az európai kohéziós politika alapelveit, és ajánlásokat fogalmaz meg egy tíz pillérre épülő átfogó reformra. Fabrizio Barca a Bizottságtól teljes mértékben függetlenül, tudományos szakértők és tagállami minisztériumi alkalmazottak bevonásával dolgozta ki javaslatait, amelyek elkészültét 2008-ban számos találkozó előzte meg. A jelentés egy, a 2013 utáni kohéziós politikára irányuló mélyreható reflexiós folyamat részét képezi, amely 2007-ben, a gazdasági és társadalmi kohézióról szóló negyedik jelentéssel vette kezdetét. Danuta Hübner a következőképpen nyilatkozott: „A Barca–jelentés alátámasztja, hogy a kohéziós politika az európai integrációs folyamat egyik központi pillére. Felismeri: valamennyi régió számára biztosítani kell, hogy lehetőségeit kihasználva részt tudjon venni a gazdasági növekedésben, és ugyanígy valamennyi polgárnak részesülnie kell a kohéziós intézkedések adta előnyökből, függetlenül attól, hogy az Unió mely részén él. A jelentés igazolja, hogy az előző néhány évben bevezetett reformok helyes irányba mutatnak, ugyanakkor új és merész utakat jelöl ki, melyek szélesebb horizontot nyitnak számunkra a kohéziós politika megújítása terén.” Fabrizio Barca a következőket emelte ki: A tények áttekintése és a jelentésben kifejtett elméleti alap is azt jelzi, hogy az Unióban a gazdasági és társadalmi fejlődésre irányuló szakpolitikát több, egymástól merőben eltérő térség egyedi igényeihez kell szabni. E politikának a lehetőségek bővítését kell eredményeznie, valamint választ kell adnia azokra a kihívásokra, amelyekkel az uniós polgároknak a piacok egységesítéséből eredően szembe kell nézniük. A megújult kohéziós politika mindezt továbbfejlesztett módszerekkel, eredményközpontúsággal és modern, többszintű irányítással valósíthatja meg. A jelentés reformra tett ajánlásai a következő tíz „pilléren” alapulnak: 1: A fő prioritások kiemelt szerepe Fabrizio Barca szerint az Uniónak a támogatások megközelítőleg 65%-át három vagy négy alapvető prioritásra kell összpontosítania, a szükségleteknek és a stratégiáknak megfelelően megosztva azokat a tagállamok és a régiók között. A támogatások odaítélésének kritériumai nagy vonalakban továbbra is a jelenleg érvényben lévők maradnának (azaz pl. GDP/fő). Egy vagy két fő prioritásnak a társadalmi integrációra kellene irányulnia annak érdekében, hogy kialakíthassanak egy „területi alapú szociális menetrendet”. 2: Új stratégiai keret Fokozni kell a Bizottság és a tagállamok (esetenként régiók) közötti stratégiai párbeszédet, melynek egy egyértelmű alapelveket, mutatókat és célokat kijelölő európai stratégiai fejlesztési kereten kell alapulnia. 3: Új szerződéses, végrehajtási és jelentéstételi együttműködés A Bizottságnak és a tagállamoknak egy teljesítményközpontú és ellenőrizhető kötelezettségvállalásokon alapuló, új típusú szerződéses megállapodást (nemzeti stratégiai fejlesztési szerződés) kell kialakítaniuk. 4: Fokozott irányítás a fő prioritások megvalósítására A Bizottságnak a meghatározott prioritások támogathatóságára vonatkozó feltételrendszert kell felállítania a nemzeti intézmények számára, és értékelnie kell a célok elérésében tapasztalható előrehaladást. 5: A kiegészítő, innovatív és rugalmas támogatás előmozdítása A Bizottságnak erősítenie kell az addicionalitás elvét, biztosítva általa, hogy a tagállamok a nemzeti kiadásokat nem uniós kiadási forrásokból finanszírozzák, a Stabilitási és Növekedési Paktumhoz közvetlenül kapcsolódva. Az intézkedések innovatív jellegét és hozzáadott értékét pedig szerződésben kell garantálni. 6: A kísérletezés előmozdítása és a helyi szereplők mobilizálása A Bizottságnak és a tagállamoknak ösztönözniük kell a kísérletezéseket, valamint meg kell találniuk az egyensúlyt atéren, miként ösztönözhető az intézkedésekben való helyi részvétel anélkül, hogy egyes érdekcsoportok visszaélhetnének velük. 7: A tanulási folyamat támogatása a várható hatások értékelésének céljával Átláthatóbbá válna, hogy hol melyik módszer működik, amennyiben az adott beavatkozás nélkül elérhető eredmények előrejelzésére alkalmazott módszereket jobban terveznék és megfelelőbben hajtanák végre; másfelől mindez az intézkedések tervezésekor fegyelmező hatást is gyakorolna. 8: A Bizottság mint kompetenciaközpont szerepének erősítése A Bizottság megerősített szerepének és döntési jogkörének megfelelő ellátása érdekében az intézményen belül több szakismeretet kell biztosítani és fokozni kell a főigazgatóságok közötti koordinációt. Mindez jelentős humánerőforrás-beruházást és szervezeti átalakítást kívánna meg. 9: A pénzügyi irányítás és ellenőrzés kérdése A folyamatban lévő egyszerűsítési menetrend továbbvitelével, illetve a költségek és a Bizottságra, a tagállamokra és a kedvezményezettekre háruló terhek csökkentésére szolgáló másfajta eszközök mérlegelése révén hatékonyabbá kell tenni a strukturális alapok kezelését. 10: A hatalmi egyensúly és az ellenőrzési jogkörök megerősítése magas szinten A Bizottság, a Parlament és a Tanács közötti hatalmi egyensúlyt és az intézmények ellenőrzési jogköreit egy hivatalos kohéziós politikai tanács létrehozásával kellene megerősíteni. Támogatni kellene továbbá egy, a kohéziós politika tartalmát, eredményeit valamint hatását elemző vitafolyamatot. A teljes jelentést, valamint a háttéranyagokat a következő internetes címen olvashatja: http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm