IP/09/1686 Briselē, 2009. gada 9. novembrī Jaunā apsekojumā 16 % Eiropas iedzīvotāju atzīst, ka tikuši diskriminēti Saskaņā ar jaunu apsekojumu, ko šodien publiskojusi Eiropas Komisija, aptuveni viens no sešiem aptaujātajiem Eiropas iedzīvotājiem apgalvo, ka personīgi saskāries ar diskrimināciju pēdējā gada laikā. Vienlaikus 64 % eiropiešu raizējas, ka ekonomikas lejupslīde radīs lielāku vecuma diskrimināciju darba tirgū. Jaunākā Eurobarometer apsekojuma rezultāti publicēti pirms šā gada Eiropas sammita par vienlīdzību, kas 16. un 17. novembrī notiks Stokholmā. “Diskriminācija joprojām ir problēma, kas sastopama visā Eiropā, un cilvēku priekšstats par to palicis liela mērā nemainīgs salīdzinājumā ar pagājušo gadu,“ teica iespēju vienlīdzības komisārs Vladimi rs Špidla. “Viena no jomām, kas rada bažas, ir apsekojumā konstatētais priekšstats, ka vecuma diskriminācija palielinās ekonomikas lejupslīdes dēļ. Šie rezultāti liecina, ka, lai gan tiek veikti pasākumi, mums jāiegulda vēl daudz darba, lai cilvēki labāk sāktu apzināties savas tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi, īpaši valsts mērogā, un lai nodrošinātu, ka vienlīdzība faktiski kļūst par realitāti,” piebilda komisārs. Respondentu personīgā pieredze diskriminācijas jomā palikusi lielā mērā nemainīga kopš šā ap sekojuma veikšanas pērn, un vecumu uzskata par diskriminācijas visizplatītāko iemeslu (6 % respondentu). Kopumā 16 % eiropiešu atzina, ka 2009. gadā saskārušies ar diskrimināciju (rases, reliģijas, vecuma, invaliditātes vai seksuālās orientācijas dēļ), un šis rādītājs ir tāds pats kā 2008. gadā. Tomēr būtiski palielinājies to cilvēku skaits, kuri uzskata, ka tikuši diskriminēti vecuma vai invaliditātes dēļ. 58 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka vecuma diskriminācija ir visizplatītākais diskriminācijas veids viņu valstī (2008. gadā – 42 %), savukārt 53 % minēja diskrimināciju invaliditātes dēļ (2008. gadā – 45 %). Pastāv arī nepārprotama saikne starp pašreizējo ekonomikas situāciju un 64 % cilvēku, kas domā, ka lejupslīde pastiprinās vecuma diskrimināciju darba tirgū. Iespējams, tas liecina par lejupslīdes izraisīto augošo bezdarbu jauniešu vidū daudzās ES valstīs, vai arī tas liecina par to, ka cilvēki labāk apzinās šā veida diskriminācijas esību. Kopumā viens no trijiem eiropiešiem zina savas tiesības gadījumā, ja viņš kļūtu par diskriminācijas vai uzmākšanās upuri. Tomēr šis rādītājs ievērojami atšķiras valsts līmenī. Kopš pēdējā apsekojuma 2008. gadā zināšanas uzlabojušās Apvienotajā Karalistē (+ 8 punkti), Īrijā un Zviedrijā (abās + 6 punkti), taču pasliktinājušās Polijā (- 12 punkti) un Portugālē (- 11 punkti). Sabiedrības izpratnes uzlabošana ir ilgtermiņa process, kam vajadzīgas kopīgas pūles Eiropas un valsts līmenī, iesaistot svarīgas struktūras, piemēram, valsts līdztiesības organizācijas. Eiropas Komisija darbojas šajā jomā ar Eiropas mēroga informācijas kampaņu “Par dažādību. Pret diskrimināciju”, finansējot valsts mēroga informēšanas projektus programmā “PROGRESS”, un agrāk – organizējot Eiropas gadu par iespēju vienlīdzību (2007). Jautājumā par diskriminācijas gadījumu ziņošanu vairākums eiropiešu vispirms vērstos policijā (55 %), savukārt 35 % vērstos pie savas līdztiesības organizācijas, bet 27 % – pie arodbiedrības. Uzticība dažādajām struktūrām, kas strādā ar diskriminācijas jautājumiem, būtiski atšķiras starp valstīm. Rosinoši ir tas, ka apsekojuma dati ļauj labāk izprast sociālos mehānismus, kas var novērst diskrimināciju. Ziņojums liecina, ka sociālais loks, izglītība un izpratnes veidošanas centieni palīdz labāk pieņemt daudzveidību. Nav šaubu, ka pūles un politikas virzieni, kas strādā ar šo realitāti, sekmēs turpmāku cīņu pret diskrimināciju un palīdzēs popularizēt daudzveidību. Priekšvēsture ES prezidentvalsts Zviedrija un Eiropas Komisija 2009. gada 16. un 17. novembrī Stokholmā rīkos Trešo ES sa mmitu par vienlīdzību. Šā ikgadējā pasākuma mērķis ir panākt, lai ES un valstu valdības uzskatītu diskriminācijas un daudzveidības jautājumus par steidzamāk risināmām prioritātēm, un dalīties zināšanās un pieredzē, lai izstrādātu iedarbīgākas metodes, kā novērst visus diskriminācijas veidus. Šis ir trešais Eurobarometer īpašais apsekojums par diskrimināciju Eiropā, un tā mērķis ir izprast, kā mainījušies priekšstati un viedokļi pēdējo gadu gaitā. Šo jaunāko apsekojumu veica no 2009. gada 29. maija līdz 15. jūnijam, izlases veidā aptaujājot 26 756 cilvēkus 30 Eiropas valstīs (ES 27 dalībvalstīs un trīs kandidātvalstīs). Šoreiz bija iekļauti jauni jautājumi par ekonomikas lejupslīdes ietekmi uz priekšstatu par diskriminācijas līmeni. Turklāt apsekojumā pirmoreiz iekļāva trīs kandidātvalstis: Horvātiju, Bijušo Dienvidslāvijas Maķedonijas Republiku ( FYROM ), Rumāniju un Turciju. Iepriekšējos apsekojumus veica 2006. un 2008. gadā. Papildu informācija MEMO/09/495 Eurobarometer īpašais apsekojums par diskrimināciju – kopsavilkums, ziņojums un valstu informācijas lapas http://ec.europa.eu/public_opinion/archives/eb_special_en.htm Trešais vienlīdzības sammits – sadarbība vienlīdzībai http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=88&langId=en&eventsId=220&furtherEvents=yes Diskriminācijas novēršana http://ec.europa.eu/antidiscrimination www.stop-discrimination.info Reģistrēties, lai pa e-pastu saņemtu Eiropas Komisijas biļetenu par nodarbinātību, sociālajām lietām un iespēju vienlīdzību http://ec.europa.eu/social/e-newsletter