IP/ 09/1498 Bruxelles, den 9. oktober 2009 I kt-sektoren skal føre an i bestræbelserne på at nå klima- og energimålene, siger Kommissionen Europa-Kommissionen opfordrer Europas informations- og kommunikationsteknologisektor til senest i 2011 at melde ud om, hvilke praktiske skridt den vil tage for at blive 20 % mere energieffektiv i 2015. Ikt-udstyr og –tjenester alene tegner sig for 8 % af elforbruget i EU og ca. 2 % af CO 2 -udledningen. Men intelligent brug af ikt kan være med til at mindske energiforbruget i energikrævende sektorer som bygninger , transport og logistik og reducere de samlede CO 2 -emissioner med 15 % frem til 2020. Kommissionen henstiller til ikt-sektoren, at den vedtager ambitiøse mål for energieffektivitet senest i 2011 . Den beder også EU-landene vedtage fælles specifikationer for intelligent forbrugsmåling inden udgangen af 2010 . " Bedre udnyttelse af innovative ikt-løsninger kan hjælpe os til at nå Europas mål om en økonomi med lav CO 2 -udledning. Ikt-sektoren kan vise vejen til mere bæredygtig, miljøvenlig vækst og skabe flere grønne arbejdspladser i Europa, " sagde Viviane Reding, EU's kommissær for informationssamfundet og medier. " Vi må gribe chancen for at tage føringen i udviklingen af energieffektive teknologier - ikke bare fordi det er den bedste måde at nedbringe CO 2 -emissionerne på, men også fordi disse teknologiers økologiske potentiale kan skabe nye forretningsmuligheder for de europæiske ikt-virksomheder. " Kommissionen vedtog i dag en henstilling, der fastslår, at ikt-sektoren bør føre an i overgangen til en energieffektiv lav-CO 2 -økonomi, og opfordrer sektoren til senest i 2010 at indføre fælles metoder til måling af energiforbruget og CO 2 -emissionerne. Dette burde resultere i mere pålidelige data, som skulle gøre det muligt at sætte ambitiøse mål for sektorens energieffektivitet og CO 2 -emissioner senest i 2011. Disse sektormål bør sigte mod, at EU's mål for 2020 nås allerede i 2015. Henstillingen, der er henvendt til medlemsstaterne og ikt-sektoren, sigter mod at frigøre potentialet for energieffektivitet ved at iværksætte flere offentlig-private partnerskabsinitiativer, som dem, Kommissionen har lanceret for nylig vedrørende energieffektive bygninger og grønne biler ( IP/09/1116 ), men også ved hjælp af partnerskaber mellem ikt-sektoren og bestemte strategiske sektorer. Især bygnings-, transport- og logistiksektorerne udpeges som vigtige økonomiske sektorer, hvor der stadig er et stort uudnyttet potentiale for at øge energieffektiviteten ved hjælp af ikt. Kommissionen beder også EU-landene indføre ikt-baserede løsninger til at forbedre energieffektiviteten. Intelligente net og systemer til forbrugsmåling kan give øget produktionseffektivitet og -styring og bedre energidistribution og styring af forbruget. EU-medlemsstaterne har indtil udgangen af 2010 til at blive enige om en fælles specifikation for intelligent forbrugsmåling, der kan give forbrugerne bedre information og hjælpe dem til at styre deres energiforbrug. Med intelligent forbrugsmåling i hjemmene vil forbrugerne for eksempel kunne reducere deres energiforbrug med så meget som 10 %. Der bør inden udgangen af 2012 vedtages en tidsplan for indførelse af intelligent forbrugsmåling i de europæiske hjem. Der nævnes også andre eksempler på informations- og kommunikationsteknologiens økologiske potentiale i den aktuelle henstilling: Hvis man i Europa erstattede bare 20 % af alle forretningsrejser med videomøder, kunne man reducere CO 2 -emissionerne med over 22 millioner tons om året. Videre udbredelse af bredbåndsnet, der vil fremme brugen af offentlige serviceydelser via internet, kunne give besparelser i det samlede energiforbrug verden over på 1-2 % i 2020. Kommissionen tilskynder de offentlige administrationer i EU-medlemsstaterne på både nationalt, regionalt og lokalt plan til i højere grad at udnytte ikt-redskaber til simulering og modellering, blandt andet i uddannelsen af fagfolk i bygnings-, transport- og logistiksektorerne. De offentlige administrationer kan også sætte skub i udbredelsen af mere energieffektiv teknologi gennem deres politik for offentlige indkøb. Henstillingen er resultatet af en offentlig høring , der fandt sted i s eptember 2009. Høringen bekræftede, at ikt-sektoren er nødt til at koordinere sine bestræbelser på at øge energieffektiviteten og miljøvenligheden, og at det er vigtigt med et fælles engagement for at nå de fastsatte mål. Baggrund Den 10. januar 2007 vedtog Kommissionen en energi- og klimapakke, der blev godkendt af Europa-Parlamentet og EU's ledere på Det Europæiske Råds møde i marts 2007. Målet for pakken er, at det samlede primære energiforbrug og drivhusgasemissionerne senest i 2020 skal være reduceret med 20 % i forhold til niveauet i 1990, og desuden at andelen af vedvarende energi senest i 2020 skal være steget med 20 % ( IP/07/29 ). Den 13. maj 2008 meddelte Kommissionen, at den vil fremme brugen af informations- og kommunikationsteknologi som middel til at forbedre energieffektiviteten i hele økonomien ( IP/08/733 ). I december 2008 bekræftede EU sin vilje til at opfylde disse mål og understregede, at det haster med at forbedre energieffektiviteten ( IP/08/1998 ). I marts 2009 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse om udnyttelse af informations- og kommunikationsteknologien til at lette overgangen til en energieffektiv, kulstoffattig økonomi , hvor den fremhævede ikt som et af de vigtigste midler til at reducere CO 2 -emissionerne over hele linjen ( IP/09/393 ). Kommissær Reding har allerede fremhævet informations- og kommunikationsteknologiens store "grønne" potentiale i sin tale om det digitale Europa ( SPEECH/ 09/336 ), hvor hun sagde : " Jeg er overbevist om, at det digitale Europa ikke har råd til at lukke øjnene for informations- og kommunikationsteknologiens økologiske potentiale, der også kan skabe nye forretningsmuligheder for de europæiske ikt-virksomheder ". Den aktuelle henstilling findes på: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sustainable_growth/energy_efficiency/ Annex Greenhouse gas emissions in CO 2 equivalents (excluding carbon sinks) compared with Kyoto Protocol targets for 2008–12 MEMBER STATE 1990 Kyoto Protocol base year 1) 2007 Change 2006–2007 Change 2006–2007 Change 1990-2007 Change base year–2007 Targets 2008–12 under Kyoto Protocol and "EU burden sharing" (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (%) (%) (%) (%) Austria 79,0 79,0 88,0 -3,6 -3,9% 11,3% 11,3% -13,0% Belgium 143,2 145,7 131,3 -5,3 -3,9% -8,3% -9,9% -7,5% Denmark 69,1 69,3 66,6 -4,4 -6,2% -3,5% -3,9% -21,0% Finland 70,9 71,0 78,3 -1,6 -2,0% 10,6% 10,3% 0,0% France 562,6 563,9 531,1 -10,6 -2,0% -5,6% -5,8% 0,0% Germany 1215,2 1232,4 956,1 -23,9 -2,4% -21,3% -22,4% -21,0% Greece 105,6 107,0 131,9 3,8 2,9% 24,9% 23,2% 25,0% Ireland 55,4 55,6 69,2 -0,5 -0,7% 25,0% 24,5% 13,0% Italy 516,3 516,9 552,8 -10,2 -1,8% 7,1% 6,9% -6,5% Luxembourg 13,1 13,2 12,9 -0,39 -2,9% -1,6% -1,9% -28,0% Netherlands 212,0 213,0 207,5 -1,0 -0,5% -2,1% -2,6% -6,0% Portugal 59,3 60,1 81,8 -2,9 -3,4% 38,1% 36,1% 27,0% Spain 288,1 289,8 442,3 9,3 2,1% 53,5% 52,6% 15,0% Sweden 71,9 72,2 65,4 -1,5 -2,2% -9,1% -9,3% 4,0% United Kingdom 771,1 776,3 636,7 -11,2 -1,7% -17,4% -18,0% -12,5% EU-15 4232,9 4265,5 4052,0 -64,0 -1,6% -4,3% -5,0% -8,0% Bulgaria 117,7 132,6 75,5 4,2 5,9% -35,8% -43,0% -8,0% Cyprus 5,5 5,5 10,1 0,2 1,6% 85,3% Not applicable Not applicable Czech Republic 194,7 194,2 150,8 1,7 1,2% -22,5% -22,4% -8,0% Estonia 41,9 42,6 22,0 2,8 14,8% -47,5% -48,3% -8,0% Hungary 99,2 115,4 75,9 -2,9 -3,7% -23,5% -34,2% -6,0% Latvia 26,7 25,9 12,1 0,4 3,5% -54,7% -53,4% -8,0% Lithuania 49,1 49,4 24,7 1,9 8,1% -49,6% -49,9% -8,0% Malta 2,0 2,0 3,0 0,07 2,3% 45,7% Not applicable Not applicable Poland 459,5 563,4 398,9 -0,4 -0,1% -13,2% -29,2% -6,0% Romania 243,0 278,2 152,3 -1,6 -1,0% -37,3% -45,3% -8,0% Slovakia 73,3 72,1 47,0 -2,0 -4,1% -35,9% -34,8% -8,0% Slovenia 18,6 20,4 20,7 0,2 0,7% 11,6% 1,8% -8,0% EU-27 5564,0 5759,8 5045,1 -59,4 -1,2% -9,3% -12.5% Not applicable Source: European Environment Agency Voluntary ICT Sector commitments to targets and deadlines for CO 2 and Greenhouse Gas emissions (GHG), and energy efficiency/consumption Companies Target reduction % Baseline * Target date Comment Alcatel–Lucent 10 2007 2010 CO 2 emissions of facilities Advanced Micro Devices Inc 33 2006 2012 GHG emissions per manufacturing index Bell Canada 15 Not given 2012 GHG emissions British Tele- Communications Plc 80 1996 2020 CO 2 emissions per unit of contribution to GDP Cisco Systems 25 2007 2012 GHG emissions Dell Additional 15 Not given 2012 Operational carbon intensity Deutsche Telekom AG 20 2006 2020 CO 2 emissions Ericsson 15 - 20 2006 2008 Energy efficiency France Telecom 20 2006 2020 CO 2 emissions Hewlett-Packard 16 - 40 2005 2010-2011 Energy consumption and GHG emissions for operations and products IBM 7 2005 2012 GHG emissions Intel 20 30 2007 2004 2012 2010 Carbon footprint GHG emissions per production unit Motorola 6 2000 2010 CO 2 emissions Nokia 6 2006 2012 Energy consumption of offices and sites Nokia Siemens Networks 20 - 49 2007 2009-2010 Energy consumption of products Sun Microsystems Inc. 20 2007 2015 GHG emissions Telecom Italia 30 % increase 2007 2008 Eco-efficiency indicator Vodafone Plc 50 2006/2007 2020 CO 2 emissions European Union (all sectors) 20 20 1990 Projected energy use in 2020 2020 2020 CO 2 emissions Energy savings/ efficiency * The baseline is the year in relation to which the reduction/improvement target is set. Source : SMART 2020: 'Enabling the low carbon economy in the information age' (company commitments), Appendix 4, p.75 A report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI), GeSI [www.gesi.org] is an international strategic partnership of ICT companies and industry associations and EPA Climate Change Leaders Partnership website: http://www.epa.gov/climateleaders/partners/index.html