IP/09/693 Bruselj, 4. maja 2009Spomladanska napoved 2009–2010: leto 2009 bo težko, a gospodarstvo EU naj bi se stabiliziralo, ko bodo začeli učinkovati podporni ukrepiSpomladanska napoved Komisije kaže, da se bo BDP Evropske unije letos znižal za 4 %, v letu 2010 pa se bo v glavnem stabiliziral. Glavni dejavniki recesije so poslabševanje svetovne finančne krize, močan upad svetovne trgovine in nadaljnje korekcije na nepremičninskih trgih v nekaterih gospodarstvih. Vendar naj bi se rast v letu 2010, ko bodo začele učinkovati fiskalne in monetarne spodbude, ponovno nekoliko okrepila. Trgi dela bodo močno prizadeti, saj se bo v letu 2010 stopnja nezaposlenosti v EU v skladu z napovedjo povečala na 11 %. Prav tako naj bi se močno povečal javnofinančni primanjkljaj, ki bo v letu 2010 dosegel 7,25 % BDP, in sicer zaradi upočasnitve gospodarstva ter diskrecijskih ukrepov, sprejetih za podporo gospodarstvu v skladu z evropskim načrtom za oživitev gospodarstva, ki ga je predlagala Komisija. „Evropsko gospodarstvo je sredi najgloblje in najbolj razširjene recesije v povojnem obdobju. Vendar pričakujemo, da bodo ambiciozni ukrepi, ki so jih v teh izjemnih okoliščinah sprejele vlade in centralne banke, zaustavili upadanje gospodarske aktivnosti v letošnjem letu in omogočili okrevanje prihodnje leto. Da bi se to uresničilo, je treba hitro očistiti „oslabljena sredstva“ v bilancah stanja bank in banke po potrebi dokapitalizirati“, je povedal Joaquín Almunia, komisar za ekonomske in monetarne zadeve. Ponovno pozitivna svetovna rast Poslabšanje finančne krize je preteklo zimo povzročilo krčenje svetovne aktivnosti ter močan upad svetovne trgovine in industrijske proizvodnje. Posledice gospodarske upočasnitve so zajele vse večje število držav, med njimi tudi gospodarstva v vzponu in države v razvoju. Vendar naj bi se rast svetovnega BDP v drugi polovici leta 2009, ko bodo začele učinkovati fiskalne in monetarne spodbude ter se bo finančna kriza postopno umirila, ponovno obrnila v pozitivno smer. V letu 2010 naj bi rast svetovnega gospodarstva dosegla 2 %. EU je v globoki recesiji, vendar je konec že na obzorju Recesija, ki se je začela v drugem četrtletju leta 2008, se je ob koncu leta še poslabšala. V zadnjem četrtletju se je BDP tako v EU kot v evrskem območju medčetrtletno znižal za približno 1,5 %. Anketni in dejanski podatki kažejo na nadaljnje poslabšanje v prvem četrtletju letošnjega leta. Upočasnitev je prizadela vse države članice, čeprav so obeti zanje različni glede na njihovo relativno izpostavljenost finančni krizi, dinamiko nepremičninskih trgov in stopnjo odprtosti. Ob stabilizaciji finančnih trgov, izboljšanju zaupanja investitorjev ter postopnem prenosu učinkov fiskalnih in monetarnih spodbud v realno gospodarstvo naj bi se padec BDP proti koncu letošnjega leta umiril, v letu 2010 pa naj bi se stopnje rasti obrnile v rahlo pozitivno smer.Upočasnitev ne vpliva le na vse države članice, ampak tudi na skoraj vse komponente povpraševanja. Zlasti so prizadete zasebne investicije, kar je posledica nižjega pričakovanega povpraševanja, izrazitega padca izkoriščenosti proizvodnih zmogljivosti in še vedno ostrih pogojev financiranja. Ob občutnem upadu svetovne trgovine se je močno skrčil tudi izvoz. Zasebna potrošnja je sicer zaradi nižjih cen nafte in nižje inflacije zaenkrat še razmeroma močna, vendar je pričakovati, da bo napredujoče poslabšanje na trgu dela vplivalo na znižanje realnega razpoložljivega dohodka. Pozitiven prispevek k rasti bodo letos ustvarile le državna potrošnja in javne investicije, deloma zaradi proračunskih spodbujevalnih ukrepov, sprejetih v okviru načrta za oživitev EU. Hud udarec za trg dela in javne finance Ohlajanje evropskih trgov dela se je začelo v preteklem letu z običajnim časovnim zamikom za gospodarsko upočasnitvijo. Po napovedi se bo zaposlenost v EU in v evrskem območju letos znižala za 2,5 %, v letu 2010 pa še za nadaljnjih 1,5 %, kar pomeni izgubo približno 8,5 milijona delovnih mest v teh dveh letih, medtem ko je bilo v obdobju 2006–2008 ustvarjenih 9,5 novih delovnih mest (neto). Recesija je močno prizadela tudi javne finance, saj naj bi se proračunski primanjkljaj v EU letos več kot podvojil (z 2,3 % BDP v letu 2008 na 6 % BDP) in se v letu 2010 še povečal (na 7,25 % BDP). Močno poslabšanje skupnega fiskalnega položaja je delno posledica same gospodarske upočasnitve, ker je delovanje avtomatskih stabilizatorjev v Evropi razmeroma močno, delno pa nanj vpliva tudi obsežna diskrecijska proračunska spodbuda za spodbujanje gospodarske aktivnosti. Inflacija prehodno zelo nizka Inflacija se je v zadnjih mesecih močno znižala. Podobno gibanje zaradi nadaljnjih učinkov visoke osnove, šibkih gospodarskih obetov in predpostavke, da bodo cene surovin padle, pričakujemo tudi v drugem in tretjem četrtletju letošnjega leta. Skupna stopnja inflacije (HICP) v EU naj bi bila v letu 2009 rahlo pod 1 % (v evrskem območju 0,5 %), na obeh območjih pa naj bi najnižjo raven dosegla v tretjem četrtletju. Jeseni letos bodo učinki visoke osnove v letni stopnji inflacije, ki izvirajo iz preteklih povišanj cen energentov in hrane, izzveneli, inflacija (HICP) pa naj bi se tako v prihodnjem letu postopno ponovno povišala na 1,25 %. Precejšnja negotovost ostaja Svetovno gospodarstvo se sooča z najhujšo recesijo po drugi svetovni vojni, zato so obeti glede gospodarske rasti in stopnje inflacije precej negotovi. Tveganje, da bodo gibanja slabša od pričakovanih, je odvisno predvsem od učinka finančne krize in moči povratnih vplivov med različnimi sektorji gospodarstva. Po drugi strani pa bi spodbujevalni ukrepi fiskalne in denarne politike lahko imeli večji učinek od pričakovanega pri obnavljanju stabilnosti in zaupanja v finančne trge ter spodbujanju gospodarske aktivnosti. Tveganja za uresničitev napovedi inflacije so v letošnjem letu videti uravnotežena, odvisna pa so od gibanja cen surovin ter določanja cen in plač. Podrobnejše poročilo je na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article14927_en.htm [ ] [ ] [ ] [ ]