IP/09/740 Briuselis 12.05.2009Didžiulės mažų lustų galimybės. Naujos ES rekomendacijos, kaip užtikrinti, kad XXI a. brūkšniniai kodai nekeltų pavojaus privatumuiPer artimiausią dešimtmetį pasaulinė intelektinių lustų rinka padidės penkis kartus. Europiečiai turėtų žinoti, kur ir kaip naudojami tokie lustai, ir sugebėti juos naudoti tam, kad kasdienis gyvenimas būtų lengvesnis. Jau yra daugiau kaip 6 mlrd. intelektinių lustų, mikroelektroninių įrenginių, kurie gali būti įdiegti daugybėje įprastų daiktų, pavyzdžiui, šaldytuvuose arba autobusų bilietuose. Pritaikius radijo dažninio atpažinimo (RDA) technologiją, greta skaitytuvų atsidūrę tokie įrenginiai ima veikti, automatiškai apdoroja duomenis, priima skaitytuvų radijo signalus ir apsikeičia duomenimis su jais. Tokie lustai įdiegti leidimuose, kuriuos naudojate norėdami įeiti į savo kabinetą, ir intelektinėse kortelėse, kurios naudojamos kelių rinkliavoms mokėti. Šiandien Europos Komisija priėmė rekomendacijas siekdama užtikrinti, kad visi, kas kuria arba naudoja su intelektiniais lustais susijusią technologiją, laikytųsi 2007 m. gruodžio 14 d. paskelbtoje Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijoje įtvirtintos pagrindinės asmens privatumo ir duomenų apsaugos teisės.„Yra daug būdų, kaip intelektiniai lustai, daug vilčių teikianti ateities technologija, gali palengvinti gyvenimą. Kalbame apie tai, kaip prie tinklo prijungti informacija apsikeičiantys kasdieniai daiktai staiga tampa intelektiniai. Įsivaizduokite šaldytuvus, galinčius pranešti, kad pienas nebetinkamas vartoti, arba maisto pakuotę, galinčią įspėti tėvus apie alergijos grėsmę, – sakė už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą atsakinga ES Komisijos narė Viviane Reding. – Daiktų informacijos mainams naudojamų mažų intelektinių lustų ūkinė nauda akivaizdi. Tačiau naujoji technologija neturi užklupti europiečių nelauktai. Todėl Komisija šiandien pateikė įsakmias rekomendacijas pramonės atstovams. Net ir vykstant technologijų pokyčiams, Europos vartotojai turi būti tikri neįveikiama jų asmens duomenų apsauga. Komisija siekia, kad RDA technologija suteiktų vartotojams galimybes kontroliuoti savo duomenų saugumą, o tai geriausias būdas užtikrinti sėkmingą tos technologijos taikymą ūkyje. Pagaliau per artimiausius aštuonerius metus Europos dalis pasaulinėje intelektinių lustų rinkoje bus 35 %.“ Intelektiniai lustai (arba radijo dažninės žymenos) gali turėti ir jau turi milžinišką poveikį verslo veiklai, viešosioms tarnyboms ir vartojimo prekėms, pavyzdžiui, juos įdiegus atliekos perdirbamos našiau, efektyviau teikiamos sveikatos priežiūros paslaugos, mažiau laiko užtrunka sumokėti kelių rinkliavą arba sulaukti bagažo oro uoste. Kad Europoje būtų pasirengta šiems pokyčiams, Komisija šiandien nustatė principus, kaip užtikrinti privatumo ir duomenų apsaugą, kai naudojami intelektiniai lustai:Vartotojai turi žinoti, ar intelektiniai lustai įdiegti parduotuvėse parduodamose prekėse. Kai vartotojai nusiperka prekes su įdiegtais intelektiniais lustais, pastarieji turi būti nedelsiant automatiškai be užmokesčio išjungti pardavimo vietoje, nebent vartotojas aiškiai pareikštų sutikimą, kad lustas veiktų toliau. Kad mažmeniniams pardavėjams nebūtų užkrauta nereikalinga našta, galima daryti išimtis, tačiau tik įvertinus lusto poveikį privatumui. Intelektinius lustus naudojančios įmonės arba valdžios įstaigos turėtų aiškiai ir paprastai informuoti vartotojus, kad šie suprastų, ar bus naudojami jų asmens duomenys, kokie duomenys (pavyzdžiui, vardas ir pavardė, adresas arba gimimo data) ir kam renkami. Tos įmonės ir valdžios įstaigos taip pat turėtų aiškiai pažymėti įrenginius, „skaitančius“ intelektiniame luste laikomus duomenis, ir turėtų nurodyti, kur kreiptis daugiau informacijos gauti pageidaujantiems piliečiams. Naudodami bendrą visoje Europoje ženklą, kuriuo įspėjama apie gaminyje įdiegtą intelektinį lustą, mažmeninės prekybos susivienijimai ir organizacijos turėtų siekti, kad vartotojai būtų geriau informuojami apie gaminius, turinčius intelektinių lustų. Prieš naudodamos intelektinius lustus, įmonės ir valdžios įtaigos turėtų įvertinti jų poveikį privatumo ir duomenų apsaugai. Šiais nacionalinės duomenų apsaugos įstaigos patikrintais vertinimais turėtų būti užtikrintas asmens duomenų saugumas ir patikima apsauga.2008 m. visame pasaulyje parduota 2,2 mlrd. RDA žymenų (apytiksliai trečdalis jų Europoje), naudojamų, pavyzdžiui, renkant kelių rinkliavas arba transporto konteinerių atpažinčiai. Apskaičiuota, kad 2008 m. pasaulinės RDA žymenų rinkos vertė buvo 4 mlrd. EUR, o iki 2018 m. ji turėtų padidėti iki apytiksliai 20 mlrd. EUR. Pagrindiniai faktai 2006 m. Europos Komisija pradėjo viešąją konsultaciją (IP/06/289) dėl intelektinių lustų (arba radijo dažninio atpažinimo technologijų) kūrimo ir naudojimo. Remdamasi ta konsultacija, 2007 m. kovo mėn. ji priėmė komunikatą (IP/07/332), kuriame rašoma, kad visuomenė tikisi daugiau veiksmų privatumui ir duomenims apsaugoti. Šiandien paskelbta rekomendacija parengta tariantis su visomis tiekėjų ir naudotojų suinteresuotosiomis šalimis, standartizacijos tarnybomis, vartotojų organizacijomis, pilietinės visuomenės grupėmis ir profesinėmis sąjungomis. Ja siekiama pateisinti visuomenės lūkesčius ir sudaryti vienodas veiklos sąlygas Europos pramonės atstovams, nepažeidžiant asmens privatumo. Per dvejus metus valstybės narės turi pranešti Komisijai, kokių priemonių jos ketina imtis, kad būtų įvykdyti rekomendacijos tikslai. Per trejus metus Komisija pateiks rekomendacijos įgyvendinimo ataskaitą, kurioje išnagrinės rekomendacijos poveikį intelektinius lustus naudojančioms įmonėms, valdžios įstaigoms ir piliečiams. Rekomendacija paskelbta http://ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/index_en.htm.MEMO/09/232