IP/09/ 1361 Briselē/Stokholmā, 2009. gada 25. septembrī Klimata pārmaiņas — sanāksmē Bangkokā jāpanāk izšķiroša virzība uz vērienīgu pasaules mēroga vienošanos ES prezidentvalsts Zviedrija un Eiropas Komisija šodien aicināja sarunu dalībniekus panākt izšķirošu virzību uz vērienīgu pasaules mēroga klimata pārmaiņu nolīgumu divu nedēļu ilgajās sarunās par klimata pārmaiņām, kas 28. septembrī sāksies Bangkokā. Bangkokas sanāksme ir priekšpēdējā sagatavošanās sesija pirms Kopenhāgenas ANO klimata konferences decembrī, kurā paredzēts panākt pasaules mēroga vienošanos. Vides komisārs Stavross Dimass sacīja: „Eiropas Savienība ir sagatavojusi plašu plānu vērienīgam pasaules mēroga nolīgumam, kas ir nepieciešams, lai nepieļautu bīstamas klimata pārmaiņas. Šobrīd pēc divu gadu ilgām sarunām ir pienācis brīdis iesaistītajām pusēm darīt visu, lai sagatavotu pamatu lēmumiem, kuri jāpieņem Kopenhāgenā. Bangkokā jāpanāk izšķiroša virzība. Eiropas Komisija nesen iesniedza priekšlikumus par finansēšanu, kas ir šo sarunu svarīgākais temats. Ceru, ka tagad mūsu partneri attīstītajās un jaunattīstības valstīs paudīs apņēmību steidzami un vērienīgi rīkoties.” Zviedrijas vides ministrs Andreass Karlgrens piebilda: „ES atzinīgi novērtē paveikto, piemēram, to, ka jaunā Japānas valdība ir ievērojami paaugstinājusi emisiju samazināšanas mērķi. Lielo tautsaimniecību valstu nesenie apņēmīgie oficiālie paziņojumi par emisiju pieauguma ierobežošanu ir jāpārvērš konkrētos pasākumos, kā arī jāapspriež pie sarunu galda. ANO un G20 valstu samitā panāktais būs jāņem vērā un jāatspoguļo sarunās Bangkokā. Kā politiskie līderi vēlamies panākt vienošanos un sarunu dalībniekiem jāpievēršas vienošanās būtībai, kā arī tās pamatelementiem.” Kopenhāgenas process Paredzams, ka sarunas par Apvienoto Nāciju nolīguma sagatavošanu, lai cīnītos pret klimata pārmaiņām laikposmā pēc 2012. gada, kad spēku zaudē Kioto protokola galvenie noteikumi, noslēgsies Kopenhāgenas konferencē, kas ilgs no 2009. gada 7. līdz 18. decembrim. Pēdējās sagatavošanās sesijas tiks organizētas Bangkokā no 28. septembra līdz 9. oktobrim un Barselonā no 2. līdz 6. novembrim. ES nostāja ES mudina panākt vērienīgu un visaptverošu vienošanos, kas neļaus globālajai sasilšanai sasniegt bīstamo robežu, proti, vairāk nekā 2°C virs pirmsrūpniecības laikmeta temperatūras — atbilstoši zinātnieku prognozēm. Zinātniskie dati liecina, ka, lai nepārsniegtu šo robežu, rūpnieciski attīstītajām valstīm līdz 2020. gadam siltumnīcefekta gāzu emisijas jāsamazina par 25–40 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, un jaunattīstības valstīm līdz 2020. gadam jāierobežo straujais emisiju pieaugums par aptuveni 15–30 % salīdzinājumā ar līmeni, kas tiktu novērots, situācijai nemainoties. ES ir pilnībā apņēmusies līdz 2020. gadam samazināt emisijas par vismaz 20 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni un šā mērķa sasniegšanai patlaban īsteno pasākumus klimata un enerģētikas jomā ( IP/09/628 ). Turklāt tā ir apņēmusies samazināt emisijas par 30 %, ja citas rūpnieciski attīstītās valstis apņemsies veikt līdzvērtīgus samazinājumus un jaunattīstības valstis, kuru ekonomiskais stāvoklis ir labvēlīgāks, sniegs atbilstošu ieguldījumu pasaules mēroga nolīgumā. 10. septembrī Komisija ierosināja klimata aizsardzības plānu starptautiskā finansējuma palielināšanai ar mērķi palīdzēt jaunattīstības valstīm samazināt emisijas un pielāgoties klimata pārmaiņām ( IP/09/1297 ). Tas ir pamats Eiropas Padomei, lai definētu ES nostāju finansēšanas jomā oktobra beigās. Bangkokas sanāksme Virzība trijās oficiālajās sarunu sesijās, kas organizētas šogad, ir bijusi lēna. Neformālā sesija Bonnā (Vācija), kas norisinājās pagājušajā mēnesī, noslēdzās ar vairāk nekā 250 lappušu garu, slikti strukturētu un nepilnīgu sarunu tekstu. Bangkokā šis melnraksts ir būtiski jāpilnveido, un ievērojami jāpaātrina virzība, lai Kopenhāgenā varētu noslēgt pasaules mēroga nolīgumu. Arī sarunu process ir jāpadara rezultatīvāks, piemēram, sarunas veicot nevis lielās plenārsēdēs, bet mazās paralēlās grupās. Galvenais mērķis ir panākt vienošanos par Kopenhāgenas nolīguma galvenajiem elementiem un pievērsties tiem. ES galvenie elementi ir šādi: saistoši emisiju samazinājumi, ko īsteno visas rūpnieciski attīstītās valstis, pamatojoties uz līdzvērtīgiem pūliņiem, pienācīgi jaunattīstības valstu pasākumi emisiju ierobežošanai, struktūra pasākumiem, kuru mērķis ir pielāgošanās klimata pārmaiņām, pasākumi atmežošanas un meža degradācijas samazināšanai un ilgtspējīgas meža pārvaldības veicināšanai tropu reģionos, atjaunināti uzskaites noteikumi par izmaiņām emisijās, ko rada zemes izmantošana, zemes izmantošanas veida maiņa un mežsaimniecība, paplašināts starptautiskais oglekļa emisiju kvotu tirgus, kas palīdzētu finansiāli atbalstīt jaunattīstības valstis un veicinātu izmaksu ziņā izdevīgus emisiju samazinājumus, noteikumi par starptautisko publisko finansējumu jaunattīstības valstīm, lai papildinātu finanšu plūsmu no oglekļa emisiju kvotu tirgus un iekšējās investīcijas, visaptverošs pasākumu plāns sadarbībai tehnoloģiju jomā un finansējums, kas sekmē virzību uz pasaules ekonomiku ar zemām oglekļa emisijām. ES preses konferences : Zviedrija, Komisija un Spānija rīkos kopīgas preses konferences Bangkokā: - pirmdien 28. septembrī plkst. 12.00 pēc vietējā laika, - piektdien 9. oktobrī plkst. 14.00 pēc vietējā laika. Šīs preses konferences v arēs noskatīties www.unfccc.int