IP/09/ 1272 Brüsszel, 2009. szeptember 3 Az Európai Bizottság elnöke, José Manuel Barroso a haladást és az ambíciót célzó partnerséget kíván megvalósítani az Európai Parlamenttel A mai napon José Manuel Barroso elküldte a következő Európai Bizottság hivatali időszakára szóló politikai iránymutatását az Európai Parlament elnökének. E dokumentum összegzi mindazon célkitűzéseket és elképzeléseket, amelyeknek Barroso elnök szerint a Bizottság és a Parlament politikai partnerségét motiválnia kell az elkövetkezendő öt év során. Barroso elnök kijelentette: „A kölcsönös függőségekre épülő mai világunkban Európa döntő fontosságú válaszút előtt áll: vagy együttes erővel nézünk szembe a kihívásokkal, vagy pedig jelentéktelenségre kárhoztatjuk magunkat. Jómagam kétszeres erőfeszítéssel fogom segíteni egy ambiciózus Európa létrejöttét. Egy olyan Európáét, amely a polgárokat és az európai értékek és érdekek világszerte történő érvényesülését helyezi a politikai menetrendjének középpontjába. Amely támogatja a növekedés új forrásait, és intelligens szabályozást teremt a polgárok javát szolgáló stabil piacok számára. A szabadság és a szolidaritás Európájának létrejöttét.” Barroso elnök hozzátette: „Szorosan együtt kívánok működni a Parlamenttel egy virágzó, biztonságos és fenntartható Európa érdekében, amely a kibővített EU belső piacának erősségeire, az euróra és az európai társadalmi modellre épül.” Részletek a politikai iránymutatás szövegéből – Arról az Európáról, amelyben Barroso elnök hisz „Rendkívüli időket élünk. Európá nak menetrendet kell kialakítania a szükséges átalakításokhoz. Európa csakis összefogással érheti el a szükséges kritikus tömeget. Választanunk kell: vagy közösen alakítjuk ki az új rendet, vagy Európa jelentéktelenné válik.” – Az európai jövőképről „Első hivatali időszakom célja a 27 tagú Európa konszolidálása volt. A megnövekedett EU jó kiindulási pont ahhoz, hogy a legjobb módon használjuk ki befolyásunkat és erőnket. Abban a helyzetben vagyunk, hogy meggyőződéssel és elszántan lépjünk tovább egy újabb a mbiciózus szakaszba.” – Prioritásaink hosszabb távú meghatározásáról: EU jövőképe 2020-ra „Felül kell vizsgálnunk a lisszaboni stratégiát, hogy az megfeleljen a 2010 utáni időszak kihívásainak, és annak érdekében, hogy a 2020-as integrált EU-jövőkép végrehajtását segítő konvergencia- és koordinációs stratégiává alakítsuk. Ehhez azonnali és hosszabb távú intézkedésekre egyaránt szükség lesz: Sikeresen ki kell lábalnunk a válságból; Vezető szerepet kell vállalnunk az éghajlatváltozás elleni küzdelemben; A fenntartható fejlődés és a társadalmi kohézió új forrásait kell kidolgoznunk; Tovább kell fejlesztenünk az emberközpontú Európát; Új korszakot kell nyitnunk a Globális Európa számára.” – A válságból való sikeres kilábalásról „Most az a legfontosabb, hogy tov ábbra is szinten tartsuk a keresletet és megállítsuk a munkanélküliség emelkedését. Ez azt jelenti, hogy szigorúan végre kell hajtani az európai gazdasági fellendülés tervét, alacsonyan kell tartani a kamatlábakat, és az állami támogatásra vonatkozó közösségi szabályokat kell alkalmazni a kormányok azon erőfeszítéseinek támogatására, amelyek a többi tagállamra gyakorolt visszás hatások nélkül a gazdaság újraélénkítésére irányulnak. A gazdaság és a pénzügyi ágazat számára még túl korai lenne visszavonni ezeket az élénkítő és támogató intézkedéseket, de ki kell dolgozni a visszavonulási stratégiát.” „Vezetésem alatt a Bizottság a Szerződésben rejlő összes lehetőséget ki fogja használni a célkitűzések egy irányba terelésére és a gazdaságpolitikai koherencia hatásainak erősítésére, különösen az euróövezetben. A válsággal kapcsolatos támogató intézkedések leállításának sikeres stratégiája szempontjából kulcsfontosságú lesz a fokozott koordináció.” „Európának annak biztos tudatában kell kilábalnia a jelenlegi válságból, hogy pénzügyi rendszere etikusabb, szilárdabb és felelősségteljesebb lett.” – Az éghajlatváltozás elleni küzdelemben betöltött vezető szerepről „A gazdasági és pénzügyi válság, valamint az éghajlatváltozásra vonatkozó tudományos bizonyítékok egyaránt megmutatták, hogy több befektetés szükséges a fenntarthatóság területén. Ez nem csupán bolygónk jövője szempontjából helyes lépés – Európa számára hatalmas haszonnal járhat az alacsony szén-dioxid-kibocsátású technológiákba való befektetés a jövő munkahelyeinek és növekedésének érdekében. Az éghajlatváltozás elleni küzdelem és az alacsonyabb szén-dioxid-kibocsátással járó gazdaság irányába való elmozdulás óriási lehetőségeket rejt a vállalkozások és az emberek számára, és növelni fogja energiabiztonságunka t.” „Első cselekvőként előnyt kovácsolhatunk az EU környezetbarát iparában, szolgáltatásaiban és technológiáiban rejlő lehetőségek kiaknázásából azáltal, hogy ösztönözzük ezek alkalmazását a vállalkozások, különösen a kkv-k körében, és megfelelő szabályozási környezetet alakítunk ki. Európa fenntartható növekedésének kulcsa egy olyan ipari alap, amely elég korszerű a környezetbarát technológiák alkalmazásához és gyártásához, és amely kihasználja az energiahatékonyságban rejlő potenciált.” „A következő Bizottságnak folytatnia kell az elmozdulást a gazdaság szén-dioxid-kibocsátásának csökkentése felé, és különös figyelmet kell fordítania a közlekedési ágazat és a villamosenergia-ellátás – valamennyi közlekedési mód, köztük a tengeri hajózás és a repülés – szén-dioxid-kibocsátásának csökkentésére, valamint a tiszta és elektromos autók fejlesztésére.” – A növekedés és a társadalmi kohézió új forrásainak ösztönzéséről „Nem építhetünk örökre rövid távú ösztönzőkre. A növekedés új forrásainak kell átvenni a stafétabotot – a növekedés olyan forrásainak, amelyek fenntarthatók.” „Annak érdekében, hogy az EU ezt az átalakítási potenciált kiaknázva 2020-ban is vonzó ipari célpont legyen, olyan új megközelítésre van szükség az iparpolitika terén, amely támogatja az ipart, hangsúlyt helyez a fenntarthatóságra, az innovációra és az emberek szaktudására, melyekre az uniós ipar versenyképességének megőrzéséhez van szükség a világpiacokon. Egy olyan politika mellett köteleztem el magam, amely folytatja a szükségtelen adminisztratív akadályok lebontását, és biztosítja a vállalkozások számára a hosszú távú beruházásokhoz szükséges jogbiztonságot.” A következő Bizottságnak folytatnia kell az EU kutatáspolitikájának radikális átalakítását, hogy az fenntartható fejlődésünk egyik motorjává váljon.” – A változó munkahelyekhez igazított foglalkoztatási menetrendről „Oda kell figyelnünk arra, hogy az integrációval, egyenlőséggel és szociális igazságossággal kapcsolatos értékeinket továbbvigye az új megközelítés. Nem fogjuk engedni olyan alapvető szociális jogaink aláásását, mint az egyesülési jog vagy a sztrájkjog. Ezek az európai társadalmi modell alapjait képezik. És ha a globalizáció nyomást gyakorol versenyképességünkre, válaszunk sosem lehet e jogok mértékének csökkentése. Ehelyett inkább saját jólétük érdekében többi partnereinkkel is hasonló jogokat kell elfogadtatni, és folytatni kell a tisztességes munka és a többi alapelv terjesztését a világ többi részén.” – A globális piacokról „A nyitottság kritikus Európa jövőbeni versenyképessége szempontjából. Ez nem csak politikai preferenciák kérdése. A világ vezető exportőreként ez saját érdekünk.” „Sokkal jobban össze kell fognunk külpolitikánk különböző ágait annak érdekében, hogy „puha hatalmunkat” az EU vállalkozásait és polgárait szolgáló, kézzelfogható eredményekre válthassuk. Az európai érdekeket koherens és határozott módon kell védelmezni és előmozdítani.” – A jövő hálózatairól „A következő Bizottság európai digitális menetrendet fog kidolgozni (melyet célzott jogalkotási program kísér majd) az igazi digitális egységes piac előtt álló legfontosabb akadályok megszüntetésére, a nagy sebességű internetbe való beruházások ösztönzésére, és a megengedhetetlen digitális szakadék kialakulásának megakadályozására.” „A következő nagy európai projektek közé tartozik majd az elektromos áram és a gáz új európai szuperhálózatának kiépítése.” – A globális Európa számára nyíló új korszakról „Ratifikálása esetén a Lisszaboni Szerződés biztosítja majd az ahhoz szükséges eszközöket, hogy új korszakot nyissunk az európai érdekek világszintű képviseletében.” „Elkötelezett vagyok amellett, hogy a Bizottság – oly sok külső politika motorjaként – teljes szerepet vállaljon abban, hogy – a kedvező pillanatot megragadva – Európa elfoglalhassa megérdemelt helyét a világpolitikában. A külkapcsolatokat ma már nem kezelhetjük külön „csomagként”, hanem azon eszközök egyikeként, amelyekkel elérhetjük belső politikai célkitűzéseinket.” – A céljaink eléréséhez szükséges eszközökről „Ehhez az uniós költségvetés gyökeres és ágazati reformjára lesz szükség.” „Szorosabban és kreatívan együtt kell működnünk az Európai Beruházási Bankkal és a magánszektorral.” „A Bizottság új keretre tesz majd javaslatot az állami és a magánszektor partnerségének területén is, hogy segítse a különböző pénzügyi források egymásra találását és a beruházások maximalizálását a következő években.” Háttér José Manuel Barroso 2004 óta tölti be az Európai Bizottság elnöki tisztét. A 2009. június 4–7-i európai parlamenti választásokat követően az Európai Tanács egyhangúlag Támogatta Barroso elnök megbízatásának további öt évre történő meghosszabbítását. José Manuel Barroso elnök a következő időszakra vonatkozó politikai iránymutatásait a Parlament különböző politikai csoportjaival szervezett, 2009. szeptember 7. és 9. között tartandó találkozókon mutatja be. Ezekre a találkozókra a plenáris ülést és a következő időszak bizottsági elnökének jelölésére vonatkozó parlamenti szavazást megelőzően kerül sor, amelyet a Parlament 2009. szeptember 15-re, illetve 16-ra tervez. A politikai iránymutatás a következő internetcímen olvasható: http://ec.europa.eu/commission_barroso/president/