IP/09/ 1118 Bryssel den 13 juli 2009 Miljö: Många av Europas mest utsatta arter och livsmiljöer i fara Kommissionen offentliggör idag en rapport om bevarandestatusen för över 1 150 arter och 200 livsmiljöer som är skyddade enligt EU:s lagstiftning. Endast en liten del av dessa utsatta livsmiljöer och arter har uppnått en god bevarandestatus och medlemsstaterna kommer att vara tvungna att förstärka sina insatser om situationen ska förbättras. Rapporten, som täcker 2001–2006 och är den mest omfattande översikt som någonsin gjorts över biologisk mångfald i EU, utgör en ovärderlig utgångspunkt för att kunna tyda framtida utveckling. Livsmiljöer som gräsmark, våtmark och kustområden är särskilt utsatta, i synnerhet till följd av minskad användning av traditionella jordbruksmetoder, turismens utveckling och klimatförändringen. Läget är emellertid inte enbart negativt då en del arter med stort symbolvärde så som vargen, det europeiska lodjuret, bävern och uttern har börjat återetablera sig i sina traditionella områden. Många medlemsstater har gjort stora investeringar för att genomföra den detaljerade övervakningen och trots ett antal luckor har rapporteringen varit en stor framgång. Kommissionens ledamot med ansvar för miljöfrågor, Stavros Dimas, säger: ” Vi har förbundit oss att stoppa utvecklingen mot minskad biologisk mångfald i Europa och dagens rapport lämnar inget utrymme för självbelåtenhet. Det krävs tid och stora insatser för att återupprätta en god bevarandestatus för utsatta livsmiljöer och arter. EU:s naturlagstiftning och nätverket Natura 2000 är våra viktigaste redskap för att nå våra mål när det gäller att skydda den biologiska mångfalden i EU. Nu när den del av nätverket som finns på land nästan är färdigställd kan vi förvänta oss betydande förbättringar under de kommande 10 till 20 åren. ” ” Europas biologiska mångfald befinner sig fortfarande under starkt tryck och står inför allvarliga risker ” , säger professor Jacqueline McGlade, verkställande direktör för Europeiska miljöbyrån. ” Även om vi missar målet med att hejda förlusten av biologisk mångfald i Europa till 2010 görs dock vissa framsteg. För perioden efter 2010 bör det, som kommissionären nyligen sade i Aten, sättas ambitiösa, mätbara och tydliga mål. Det ska också i fortsättningen läggas stor vikt vid den biologiska mångfaldens inneboende värden, samtidigt som värdet av sunda och motståndskraftiga ekosystem och de tjänster de tillhandahåller erkänns. ” Betydelsefulla men begränsade framsteg Rapporten täcker 216 livsmiljötyper och innehåller information om 1 182 arter. Även om huvudbudskapet är att många arter och livsmiljöer inte har uppnått god bevarandestatus, finns det indikationer på att skyddsåtgärderna ger resultat och att en del livsmiljötyper och arter börjar återhämta sig. Arter som t.ex. brunbjörnen, vargen och bävern håller på att återhämta sig och återetablera sig i många områden. Detta betyder att rätt livsmiljöer finns tillgängliga, och att det negativa trycket från jakt och förorening har minskat. Gräsmarker, våtmarker och kustområden är särskilt utsatta Den allmänna statusen för gräsmarker, våtmarker och kustområden är särskilt dålig. Gräsmarker är främst förknippade med traditionella jordbruksmetoder, som håller på att försvinna i hela EU, och bevarandestatusen för alla livsmiljötyper som är kopplade till jordbruk är betydligt sämre än för andra livsmiljötyper: endast 7 % gynnsamma bedömningar, jämfört med 21 % för icke-jordbruksmiljöer. Detta har att göra med att man övergår till intensivare jordbruksmetoder samt att marken överges och inte längre sköts. Våtmarkerna omvandlas till andra typer av mark, och lider dessutom av följderna av klimatförändringen, liksom livsmiljöer i bergsglaciärområden. Kustmiljöerna belastas allt mer av turism. Informationsluckor Sammanlagt angav medlemsstaterna ”okänt” som resultat på ungefär 13 % av sina livsmiljöbedömningar och på ungefär 27 % av sina regionala artbedömningar. Antalet ”okända” resultat var särskilt högt för arter i södra Europa. Cypern, Grekland, Spanien och Portugal rapporterade okänd status för över 50 % av arterna inom deras territorium. Havsmiljöer är särskilt problematiska, eftersom 57 % av de marina arterna och 40 % av de marina livsmiljöerna har klassificerats som ”okända”. Bakgrund: Artikel 17-rapporten Enligt artikel 17 i livsmiljö direktivet ska medlemsstaterna vart sjätte år lämna in uppgifter om hur direktivet genomförs. För rapporteringsperioden 2001–2006 innehöll rapporterna för första gången bedömningar av statusen för de arter och livsmiljöer som omfattas av direktivet och som påträffats inom varje lands territorium. Europeiska miljöbyrån har använt rapporterna för att göra en integrerad bedömning för varje geografisk region, livsmiljötyp och art. Kommissionen använde därefter dessa bedömningar som utgångspunkt för en sammanfattande rapport i enlighet med direktivet. Livsmiljödirektivet Europas natur skyddas av två centrala rättsakter, fågeldirektivet och livsmiljödirektivet. Enligt det senare ska medlemsstaterna upprätthålla gynnsam bevarandestatus för ett antal utpekade livsmiljötyper och arter i områden som valts ut i samråd med kommissionen. Tillsammans med områden från fågeldirektivet integreras därefter dessa områden i Natura 2000, världens största ekologiska nätverk. Nästan 22 000 områden har valts ut inom ramen för livsmiljödirektivet. Tillsammans täcker de ungefär 13,3 % av EU:s territorium. Sammanlagt omfattar nätverket Natura 2000 över 25 000 områden (fågeldirektivet och livsmiljödirektivet tillsammans) och täcker ungefär 17 % av EU:s territorium. För mer information se: http://ec.europa.eu/environment/nature/knowledge/rep_habitats/index_en.htm http://biodiversity.eionet.europa.eu/article17