IP/09/615 Bryssel 22. huhtikuuta 2009Bolognan prosessin korkeakoulu-uudistukset ensi vuosikymmenelläKorkeakouluopetuksesta vastaavat ministerit 46:sta Euroopan maasta kokoontuvat Belgiaan (Leuven ja Louvain-la-Neuve) 28.–29. huhtikuuta arvioimaan Bolognan prosessin saavutuksia, laatimaan uuden toimintasuunnitelman ja sopimaan eurooppalaista korkeakoulutusaluetta koskevista ensisijaisista tavoitteista seuraavalla kymmenvuotiskaudella eli vuoteen 2020 asti. Euroopan ulkopuolisten maiden kiinnostus eurooppalaisella korkeakoulutusalueella toteutettavia uudistuksia kohtaan on ollut valtaisa, minkä vuoksi Bologna-foorumiin osallistuu nyt ensimmäistä kertaa 20 Euroopan ulkopuolista maata prosessissa mukana olevien 46 maan lisäksi.[1] Bolognan prosessi on eurooppalainen menestystarina: siihen osallistuvien maiden määrä on vuodesta 1999 kasvanut 29:stä 46:een.[2] Belgian kokouksessa ministereille esiteltävässä uusimmassa Bolognan prosessin tilanneselvityksessä todetaan, että Bolognassa sovittujen uudistusten toteutus on edennyt hyvin, joskin hieman epätasaisesti. Tämä myönteinen päätelmä vahvistetaan tuoreessa prosessia tukevassa komission raportissa, jonka mukaan muun muassa rakenteellisten uudistusten saralla on edistytty huomattavasti. Nyt olisi keskityttävä kansallisten politiikkojen modernisointiin ja Euroopan korkeakoululaitosten uudistusten toteutukseen käytännössä. Bolognan prosessin uudistusten tärkeimmät kohteet ovatkolmiportainen tutkintorakenne (alempi ja ylempi korkeakoulututkinto sekä tohtorintutkinto) korkeakouluopetuksen laadunvarmistus ja tutkintotodistusten ja opintojaksojen tunnustaminen. Näiden uudistuspyrkimysten ansiosta korkeakouluille ja opiskelijoille on tarjoutunut uusia mahdollisuuksia. Viime vuonna käyttöön otettu korkeakoulutuksen eurooppalainen arviointitoimijoiden rekisteri lisää eurooppalaisen korkeakoulutuksen näkyvyyttä ja lisää luottamusta oppilaitoksiin ja koulutusohjelmiin Euroopassa ja muualla maailmassa. Koulutuksesta, kulttuurista ja nuorisoasioista vastaava komissaari Ján Figel’ kommentoi tulevaa kokousta toteamalla, että Bolognan prosessi on parantanut korkeakoulujärjestelmien yhteensopivuutta ja vertailtavuutta. Hän sanoi prosessin myös tehneen Euroopasta kiinnostavamman kohteen muista maanosista tuleville opiskelijoille. ”Vielä ei ole saavutettu kaikkia vuonna 1999 asetettuja tavoitteita, mutta koko ajan on edettävä ja vastattava uusiin haasteisiin, varsinkin nykyisen talouskriisin vallitessa”, Figel’ sanoi ja jatkoi: ”Korkea-asteen koulutuksella pystytään ratkaisevalla tavalla tukemaan talouden kestävää elpymistä ja virittämään innovointia. Korkeakouluja on nykyaikaistettava, minkä ovat tunnustaneet sekä Euroopan että muun maailman hallitukset, joten Bolognan prosessi saa menestyäkseen tarvitsemansa tuen.” Korkeakouluopiskelijoiden keskuudessa tehdyn tuoreen eurobarometritutkimuksen mukaan opiskelijat haluavat, että korkea-asteen koulutukseen pääsyä helpotetaan ja että korkeakoulut lisäävät yhteistyötä työelämän kanssa ja osallistuvat elinikäisen oppimisen järjestämiseen. Esimerkkinä voidaan mainita, että valtaenemmistö (97 %) opiskelijoista oli sitä mieltä, että heille on opetettava työmarkkinoilla menestymiseen tarvittavia tietoja ja taitoja. Suurin osa (87 %) piti tärkeänä myös sitä, että korkeakoululaitokset vaalivat innovointitoimintaa ja niin opiskelijoidensa kuin henkilöstönsä yrittäjähenkeä ja että olisi mahdollista suorittaa työharjoittelujaksoja yksityisissä yrityksissä osana koulutusohjelmia. Yhä useammat opiskelijat haluavat opiskella ulkomailla ja suurin osa kaipaa enemmän tietoa korkea-asteen oppilaitosten laadusta voidakseen tehdä opiskeluun liittyvät valintansa järkevin perustein. Euroopan komissio työskentelee yhdessä jäsenvaltioiden ja korkeakoulusektorin kanssa korkeakoulujen uudistusohjelman toteuttamiseksi kasvua ja työllisyyttä koskevan Lissabonin strategian puitteissa. Tukea myönnetään elinikäisen oppimisen ohjelmasta (Erasmus-toimet), EU:n seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta, kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelmasta sekä rakennerahastoista ja Euroopan investointipankin lainoina. Komissio tukee korkeakoulu-uudistuksia myös muualla maailmassa konkreettisesti ulkopolitiikkansa ja ohjelmiensa kautta. EU:n naapurimaat voivat saada tukea muun muassa Tempus-ohjelmasta. Suhteita muiden kumppanimaiden kanssa tuetaan kahden- ja monenvälisillä yhteistyöohjelmilla, joita ovat EU-USA/Kanada, Edu-Link, Latinalaisen Amerikan ALFA sekä Afrikan uusi Nyerere-ohjelma. Lisäksi on Erasmus Mundus -ohjelma, josta myönnetään kaikkialta maailmasta tuleville opiskelijoille stipendejä opiskeluun integroiduissa maisteriohjelmissa Euroopan eri maissa. Ohjelman uuteen vaiheeseen kuuluvat myös tohtorintutkintoon johtavat opinnot. Komissio tukee yhteistyötä Euroopan ulkopuolisten koulutuslaitosten kanssa myös EU:n seitsemännestä tutkimuksen puiteohjelmasta korkea-asteen koulutuslaitosten tutkimustoimintaan myönnettävillä avustuksilla. Marie Curie -toimet mahdollistavat yksittäisten tutkijoiden osallistumisen tutkijaryhmien toimintaan oman maansa ulkopuolella. Lisätietoja: Euroopan komissio: MEMO/09/170 [Usein kysyttyä Bolognan prosessista], 22. huhtikuuta 2009 Euroopan komissio: MEMO/09/172 [Eurydice-raportti], 22. huhtikuuta 2009 Euroopan komissio: MEMO/09/171 [Eurobarometri], 22. huhtikuuta 2009 Euroopan komissio: korkea-asteen koulutus Euroopan komissio: korkea-asteen koulutus: Bolognan prosessi Bolognan prosessin viralliset verkkosivut Bologna-ministerikokous, Louvain-la-Neuve ja Leuven, 28.–29. huhtikuuta 2009 [1]Mukaan on kutsuttu seuraavat maat: Marokko, Tunisia, Egypti, Etiopia, Senegal, Tansania, Etelä-Afrikka, Israel, Jordania, Kazakstan, Kirgisia, Intia, Kiina, Japani, Vietnam, Australia, Uusi-Seelanti, Brasilia, Meksiko, Yhdysvallat ja Kanada.[2] Alankomaat, Albania, Andorra, Armenia, Azerbaidžan, Belgia, Bosnia ja Hertsegovina, Bulgaria, Espanja, Georgia, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Kreikka, Kroatia, Kypros, Latvia, Liechtenstein, Liettua, Luxemburg, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Malta, Moldova, Montenegro, Norja, Puola, Portugali, Pyhä istuin (Vatikaanivaltio), Ranska, Romania, Ruotsi, Saksa, Serbia, Slovakia, Slovenia, Suomi, Sveitsi, Tanska, Tšekki, Turkki, Ukraina, Unkari, Venäjän federaatio, Viro ja Yhdistynyt kuningaskunta.