IP/09/615 V Bruselu dne 22. dubna 2009Boloňský proces - reforma univerzit v nadcházejícím desetiletíVe dnech 28. a 29. dubna se v Belgii, v Lovani a Louvain-la-Neuve, setkají ministři ze 46 evropských zemí odpovědní za vysokoškolské vzdělávání, aby vyhodnotili výsledky Boloňského procesu, stanovili nový program a schválili priority pro Evropský prostor vysokoškolského vzdělávání na další desetiletí do roku 2020. Vzhledem k velkému zájmu mimoevropských zemí o reformu Evropského prostoru vysokoškolského vzdělávání se „Boloňského politického fóra“ kromě 46 účastnických zemí poprvé zúčastní i 20 mimoevropských zemí[1]. Boloňský proces byl rozšířen z 29 zemí, které se ho účastnily v roce 1999, na dnešních 46 zemí[2] – jde o skutečný evropský úspěch. Poslední hodnotící zpráva o Boloňském procesu, která bude v Lovani a Louvain-la-Neuve předložena ministrům, dospěla k závěru, že při uplatňování boloňských reforem bylo dosaženo značného, byť ne zcela vyváženého pokroku. Poslední zpráva Komise na podporu tohoto procesu tento pozitivní vývoj potvrzuje a uvádí, že pokroky byly učiněny, a to i u strukturálních reforem. Nyní je nutné se zaměřit na modernizaci vnitrostátních politik a dokončení konkrétního provádění reforem evropských vysokých škol. Hlavní boloňské reformy se zaměřují na:strukturu studia založenou na třech cyklech (bakalářský, magisterský, doktorský), zajišťování kvality vysokoškolského vzdělávání, a uznávání kvalifikací a délky studia. Toto reformní úsilí vytváří ve svém celku nové příležitosti pro univerzity a studenty. V loňském roce byl zaveden nový evropský registr agentur zajišťujících kvalitu vysokoškolského vzdělávání, který pomáhá zviditelnit evropské vysokoškolské vzdělávání a zvýšit důvěru v jeho instituce a programy v Evropě a ve světě. Komisař pro vzdělávání, odbornou přípravu, kulturu a mládež, Ján Figeľ, ve svém komentáři k nadcházejícímu setkání řekl: „Boloňský proces přinesl větší slučitelnost a srovnatelnost systémů vysokoškolského vzdělávání. Z Evropy mimo jiné učinil atraktivnější destinaci pro studenty z ostatních světadílů. Je sice stále ještě co zlepšovat, abychom splnili cíle stanovené v roce 1999, ale zároveň je i nutné jít vpřed a řešit nové úkoly, zejména v současné hospodářské krizi. Vysokoškolské vzdělávání hraje klíčovou úlohu v podpoře udržitelného hospodářského oživení a inovací. Univerzity musí být modernizovány a pokud vlády nejen v Evropě ale i na celém světě tuto nutnost uznají, získá Boloňský proces podporu, která je nezbytnou podmínkou úspěchu.“ Podle nedávného průzkumu Eurobarometru provedeného mezi vysokoškolskými studenty si studenti přejí širší přístup k vysokoškolskému vzdělávání a aby univerzity zahájily spolupráci se světem praxe a umožňovaly celoživotní vzdělávání. Například převážná většina studentů (97 %) se domnívala, že je důležité vybavit studenty znalostmi a dovednostmi, které potřebují k tomu, aby na trhu práce uspěli. Stejně tak většina studentů (87 %) považovala za důležité, aby vysoké školy u studentů a zaměstnanců podporovaly inovace a podnikavost a aby existovala možnost absolvovat v rámci studia stáž u soukromé firmy. Více studentů si přeje studovat v zahraničí a většina si přeje více informací o kvalitě vysokých škol, aby se mohla o výběru školy informovaně rozhodnout. Evropská komise spolupracuje s členskými státy a vysokými školami s cílem pomáhat při provádění modernizační agendy v rámci Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost. Podpora je poskytována prostřednictvím programu celoživotního učení (akce Erasmus), sedmého rámcového programu EU pro výzkum a programu pro konkurenceschopnost a inovace, a také prostřednictvím strukturálních fondů a půjček Evropské investiční banky. Komise rovněž podporuje reformy vysokoškolského vzdělávání mimo Evropu, konkrétně prostřednictvím zahraničních politik a programů; této pomoci mohou využívat země sousedící s EU, například prostřednictvím programu Tempus. Vztahy s jinými partnerskými zeměmi podporuje řada bilaterálních a multilaterálních programů spolupráce. Jedná se o programy EU – USA/Kanada, EDULINK, ALFA pro Latinskou Ameriku a nový program Nyerere pro Afriku. Nakonec je třeba zmínit také program Erasmus Mundus, který poskytuje stipendia studentům z celého světa pro studium integrovaných programů magisterského studia v různých evropských zemích. Nová fáze programu zahrnuje i doktorandské studium. Spolupráce s mimoevropskými institucemi je rovněž zajištěna podporou v oblasti výzkumu na vysokých školách, kterou Komise uskutečňuje prostřednictvím sedmého rámcového programu pro výzkum a vývoj. Akce Marie Curie poskytují jednotlivým vědcům možnost stát se členem výzkumného týmu v jiné zemi. Další informace: Evropská Komise: MEMO/09/170 [otázky o Boloňském procesu], 22. dubna 2009 Evropská Komise: MEMO/09/172 [Eurydice report], 22. dubna 2009 Evropská Komise: MEMO/09/171 [Eurobarometr], 22. dubna 2009 Evropská komise: Vysokoškolské vzdělávání Evropská komise: Vysokoškolské vzdělávání: Boloňský proces Oficiální internetová stránka Boloňského procesu Ministerská konference o Boloňském procesu, Louvain-la-Neuve a Lovaň, 28.–29. dubna 2009 [1]Byly pozvány následující země: Maroko, Tunisko, Egypt, Etiopie, Senegal, Tanzanie, Jižní Afrika, Izrael, Jordánsko, Kazachstán, Kyrgyzstán, Indie, Čína, Japonsko, Vietnam, Austrálie, Nový Zéland, Brazílie, Mexiko, Spojené státy a Kanada.[2] Albánie, Andora, Arménie, Rakousko, Ázerbájdžán, Belgie, Bosna a Hercegovina, Bulharsko, Chorvatsko, Kypr, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Gruzie, Německo, Řecko, Svatý stolec, Maďarsko, Island, Irsko, Itálie, Lotyšsko, Lichtenštejnsko, Litva, Lucembursko, Malta, Moldavsko, Černá Hora, Nizozemsko, Norsko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Ruská federace, Srbsko, Slovensko, Slovinsko, Španělsko, Švédsko, Švýcarsko, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Turecko, Ukrajina, Spojené království.