IP/09/655 Briselē, 2009. gada 29. aprīlīAtveseļošana – ES budžeta mērķis 2010. gadamKomisija šodien pieņēma provizorisko budžeta projektu 2010. gadam 139 miljardu eiro apmērā. Ekonomikas atveseļošanās ir nākamā gada izdevumu galvenā prioritāte, un priekšlikumā lielākā līdzekļu daļa (45 %) tiek virzīti izaugsmes un nodarbinātības pasākumiem – 3,2 % palielinājums salīdzinājumā ar 2009. gadu –, lai palīdzētu Eiropas Savienībā atjaunot konkurētspēju. Līdzekļi lielām programmām, kas saistītas ar pētniecību un enerģētiku, tiks palielināti par vairāk kā 12 %, arī nauda kohēzijas politikai tiks palielināta, paredzot, ka ES-12 valstis saņems 52 % no kohēzijas fondiem un struktūrfondiem. Palielinājumi būs visās budžeta pozīcijās, sasniedzot kopsummā 138,6 miljardus eiro saistībās (1,18 % no NKI) un 122,3 miljardus eiro maksājumos (1,04 % no NKI). Iesniedzot priekšlikumu, Komisijas priekšsēdētāja vietnieks administratīvajās lietās, revīzijas un krāpšanas apkarošanas jautājumos Sīms Kallass teica: "Šā budžeta mērķis ir pasākumi, lai palīdzētu novērst vēl straujāku kritumu. 6 miljardi eiro tiks piešķirti pētniecībai un inovācijām, bet aptuveni 9 miljoni iedzīvotāju gūs atbalstu ar Eiropas sociālā fonda starpniecību." Viņš papildināja: "2010. gadā tiks nodrošināts arī ES budžeta ieguldījuma atveseļošanās plānā otrais posms, palielinot krīzes pārvarēšanas papildu līdzekļus līdz vairāk kā 6 miljardiem eiro laikposmam no 2008. līdz 2010. gadam." 62 miljardi eiro darbavietām, infrastruktūrai un konkurētspējai ES galvenā prioritāte būs līdzekļu novirzīšana projektiem, lai saglabātu esošās darbavietas un radītu jaunas, palīdzētu uzņēmumiem un atjaunotu konkurētspēju. Eiropas transporta un enerģētikas tīkli saņems par 12,7 % vairāk finansējuma nekā 2009. gadā (1,08 miljardi eiro), bet Konkurētspējas un jauninājumu programmas (CIP) finansējums pieaugs par 3,3 % (0,5 miljardi eiro). 2010. gads Eiropā būs nabadzības un sociālās atstumtības izskaušanas gads ar gandrīz 20 miljonu eiro lielu budžetu, un visām dalībvalstīm ir paredzēta virkne iniciatīvu. ES galvenais satelītnavigācijas projekts Galileo otrajā gadā saņems papildu 8 % finansējumu (0,9 miljardi eiro). Kohēzijas fondu liela daļa tiks ES-12 valstīm Daļa no 62 miljardu eiro paketes darbavietām un konkurētspējai – 49 miljardi eiro – tiks atvēlēta kohēzijai ES-27. Turpinās tendence pakāpeniski palielināt finansējumu dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. un 2007. gadā (ES-12). Pirmo reizi ES-12 valstis saņems vislielāko ES kohēzijas fonda un struktūrfondu daļu (52 %). Atbalsts lauksaimniecībai šajos reģionos arī pieaugs, kas radīs reālu ietekmi, jo ES-12 valstis pašreiz saņem gandrīz 20 %, sasniedzot 11 miljardus eiro lielu atbalstu lauksaimniecībai. Pateicoties Kopējai lauksaimniecības politikai, kopīgajam tirgum un augstākām tirgus cenām, lauksaimnieku ienākumi ES-12 valstīs ir par 47 % augstāki nekā pirms pievienošanās ES. Finansējums dabas resursiem ES-27 valstīs veido 59 miljardus eiro, un tā ietvaros izdevumi videi un lauku attīstībai pieaugs par gandrīz 2,5 % procentiem, sasniedzot gandrīz 15 miljardus eiro. Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna finansēšanas otrais posms 2009. gada aprīlī Eiropas Parlaments, Padome un Komisija vienojās par papildu 5 miljardu eiro nepieciešamību, lai finansētu lielus Eiropas projektus enerģētikas un platjoslas infrastruktūru jomā, kā arī, lai risinātu jaunās problēmas lauku rajonos saistībā ar KLP "veselības pārbaudi". Pēc pirmo 2,6 miljardu eiro iepludināšanas 2009. gadā, 2010. gada budžetam tiks pieskaitīti vēl 2,4 miljardi eiro, par līdzekļu avotu lemjot vēlāk 2010. gada budžeta procedūras ietvaros. Ārējā palīdzība 8 miljardu eiro apmērā 2010. gadā ES turpinās savus centienus palīdzēt nabadzīgākām valstīm un saglabāt stingru nostāju pasaulē tā, lai tā varētu risināt tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas, nodrošinātība ar pārtiku un globalizācija. ES palīdzība jaunattīstības valstīm, kas tiek virzīta ar attīstības sadarbības instrumenta starpniecību, pieaugs par 1,7 %, sasniedzot 2,4 miljardus eiro. Pirmsiestāšanās palīdzība (IPA) palielināsies par gandrīz 5 %, sasniedzot 1,6 miljardus eiro. Finansējums ES Kopējai ārpolitikai un drošības politikai (KĀDP) palielināsies par 16 % (līdz 282 miljoniem eiro). Pārtikas atbalsta mehānisma 1 miljarda eiro pēdējā daļa arī tiks finansēta 2010. gada budžetā (170 miljoni eiro). ES padarīšana par drošu vietu visiem Projekti noziedzības un terorisma apkarošanai un migrācijas plūsmu pārvaldībai būs tā budžeta daļa, kurai tiks piešķirts vislielākais palielinājums tēriņiem (saskaņā ar ES septiņu gadu finanšu programmu), pieaugot par 13,5 % līdz gandrīz 1 miljardam eiro. Visu ES iestāžu administratīvie tēriņi pieaugs mēreni – par 2,1 %, Eiropas Komisijas pašas tēriņiem pieaugot mazāk par 1 % (0,9 %) līdz 3,6 miljardiem eiro. Priekšvēsture Budžetā ir paredzētas gan saistības (juridiski solījumi nodrošināt finansējumu ar nosacījumu, ka ir izpildīti noteikti nosacījumi), gan maksājumi (skaidrā naudā vai bankas pārskaitījumi atbalsta saņēmējiem). ES budžeta galīgā pieņemšana notiks Eiropas Parlamenta plenārsēdes laikā decembrī.