IP/09/ 891 Bruselj, 9. junij 2009 Komisarka Reding pozdravlja novo evropsko listino o svobodi tiska Komisarka Viviane Reding se je danes srečala s Hansom-Ulrichom Jörgesom, glavnim urednikom nemške revije „Stern“ in pobudnikom nove evropske listine o svobodi tiska. Listino je 25. maja podpisalo 48 evropskih novinarjev iz 19 držav, da bi zaščitili tisk pred vmešavanjem vlade, novinarjem pa zagotovili dostop do virov informacij. Listino z glavnimi vrednotami, ki jih morajo javni organi spoštovati, kadar imajo opravka z novinarji, je Jörges danes predstavil in izročil komisarki Viviane Reding, ki je pozdravila to prvo evropsko listino o svobodi tiska, ki so jo sprejeli novinarji. „Listina o svobodi tiska, ki jo je uvedla Evropska novinarska skupnost, pomeni pomembno ponovno potrditev osnovnih vrednot, vključno z medijskim pluralizmom, svobodo izražanja in obveščanja, ki podpirajo evropsko demokratično tradicijo in so zapisane v temeljnih pravnih besedilih. Je tudi opomnik, da imajo javni organi pomembno vlogo pri zagotavljanju učinkovite svobode tiska: pripravljeni morajo biti zaščititi svobodo izražanja in spodbujati njen razvoj,“ je rekla Viviane Reding, komisarka EU za informacijsko družbo in medije. „Listina je zato pomemben korak v smeri spodbujanja teh osnovnih vrednot in pravic, ki novinarjem omogočajo, da se sklicujejo nanje, če menijo, da vladni ali javni organi neupravičeno ovirajo svobodo njihovega dela.“ Hans-Ulrich Jörges, glavni urednik nemške revije „Stern“ in pobudnik listine, je dodal: „Viviane Reding smo zelo hvaležni, da je od samega začetka brez pridržkov spodbujala idejo o evropski listini o svobodi tiska. Zato upamo, da bo Komisija EU to listino spoštovala in aktivno prispevala k temu, da bo veljala v celotni Evropi. Hkrati pričakujemo, da bo priznanje listine na prihodnjih širitvenih pogajanjih pogoj za pristop kandidatke k EU. Glavni cilj listine je Evropo končno združiti na področju novinarstva in dati kolegom pri kršitvah svobode tiska možnost, da se sklicujejo na njena osnovna načela.“ Deset členov listine določa osnovna načela, ki jih morajo vlade spoštovati, kadar imajo opravka z novinarji, npr. prepoved cenzure, prosti dostop do nacionalnih in tujih medijskih virov ter svoboda zbiranja in razširjanja informacij. Listina poudarja tudi zaščito novinarjev pred prisluškovanjem in zahteva učinkovit pravosodni sistem, ki bo ščitil pravice novinarjev (celotno besedilo listine je v prilogi). Zaenkrat je listina na razpolago v osmih jezikih (v angleščini, francoščini, nemščini, danščini, hrvaščini, ruščini, poljščini in romunščini) in je objavljena na spletu, kjer jo lahko zainteresirani novinarji podpišejo. Ideja za listino o svobodi tiska se je porodila leta 2007 med srečanjem komisarke Reding, glavnega urednika Jörges a in drugih glavnih urednikov evropskih časopisov ( IP/07/713 ). Takšne razprave na visoki ravni med tiskanimi mediji in Komisijo vsako leto od leta 2005 naprej na različne teme (glej tudi IP/05/1164 , IP/06/1445 in IP/08/1091 ) organizira delovna skupina Komisije za medije ( Commission's Media Task Force ). Naloga te delovne skupine je tudi, da pregleda vse, kar Komisija izda, da se zagotovi, da pobude Komisije nenamerno ne škodujejo redakcijski ali trgovski svobodi tiskanih medijev. Listina o svobodi tiska je konkreten rezultat teh uspešnih razprav med različnimi mediji in Evropsko komisijo. Evropska listina o svobodi tiska in seznam njenih podpisnikov je na voljo na spletni strani: http://www.pressfreedom.eu Priloga Evropska listina o svobodi tiska Člen 1 Svoboda tiska je bistvena za demokratično družbo. Vse vlade morajo podpirati, ščititi in spoštovati raznolikost novinarskih medijev v vseh njihovih oblikah ter njihovo politično, družbeno in kulturno poslanstvo. Člen 2 Cenzuro je treba popolnoma prepovedati. Zagotoviti je treba, da pri neodvisnem novinarstvu v nobenem mediju ni preganjanja, represije in političnega ali regulatornega vmešavanja s strani vlade. Izdaja državnega dovoljenja ne sme biti pogoj za tiskane in spletne medije. Člen 3 Pravica novinarjev in medijev do zbiranja in razširjanja informacij ter m nenj ne sme biti ogrožena ali omejena, uresničevanje te pravice pa ne sme biti pogojeno s kaznijo. Člen 4 Zagotoviti je treba strogo zaščito novinarskih virov. Preiskave novinarskih središč in drugih prostorov za novinarje ter nadzor ali prisluškovanje novinarskim sporočilom z namenom, da bi se ugotovili viri informacij ali prekršila uredniška zaupnost, so nedopustni. Člen 5 Vse države morajo zagotoviti, da imajo mediji pri opravljanju svojih nalog popolno zaščito neodvisnega pravosodnega sistema in organov. To velja zlasti za obrambo novinarjev in njihovega osebja pred fizičnimi napadi in nadlegovanjem. Kršenje teh pravic in vse grožnje za kršenje teh pravic je treba skrbno preiskati in sodno kaznovati. Člen 6 Država, institucije, ki jih nadzira država, ali druge organizacije ne smejo ogrožati gospodarskega preživetja in neodvisnosti medijev. Grožnja z gospodarskimi sankcijami je nedopustna. Zasebno podjetje mora spoštovati neodvisnost medijev in se vzdržati izvajanja pritiska ter ne sme poskusiti zabrisati meje med oglaševalsko in uredniško vsebino. Člen 7 Država in institucije, ki jih nadzira država, ne smejo ovirati svobode dostopa novinarjev in medijev do informacij. Novinarje morajo podpirati pri njihovi nalogi, da zagotavljajo informacije. Člen 8 Mediji in novinarji imajo pravico do neoviranega dostopa do vseh virov novic in informacij, vključno s tistimi iz tujine. Tuji novinarji morajo za svoje poročanje nemudoma prejeti vize, pooblastila in druge pomembne dokumente. Člen 9 Javnost vseh držav mora imeti prost dostop do vseh nacionalnih in tujih medijev ter virov informacij. Člen 10 Država ne sme omejevati dostopa do poklica novinarja.