IP/09/1665 Briuselis, 2009 m. lapkričio 3 d. Bendra mokėjimų eurais erdvė (SEPA): tarpvalstybinis tiesioginis debetas tampa realybe (žr. MEMO/09/489 ) Lapkričio 2 d. bankai pradės siūlyti klientams galimybę vykdyti reguliarius mokėjimus naudojant naująją SEPA tiesioginio debeto sistemą. Tai reiškia, kad pirmą kartą vartotojai ir įmonės euro zonoje galės vykdyti tiesioginio debeto operacijas tarp skirtingų šalių. Sektoriaus iniciatyvai paremti priimtos naujos ES mokėjimo paslaugų ir tarptautinių mokėjimų taisyklės, kurios įsigalioja lapkričio 1 d. ir yra skirtos užtikrinti, kad SEPA tiesioginio debeto operacijos būtų tokios pat greitos, veiksmingos ir saugios kaip ir nacionalinės ir nekainuotų brangiau. Prie naujosios sistemos jau prisijungė tūkstančiai euro zonos bankų. Už vidaus rinką ir paslaugas atsakingas Komisijos narys Charlie McCreevy teigė: „Tai dar vienas svarbus laimėjimas kuriant bendrą mokėjimų eurais erdvę. Sektoriaus pastangos ir tvirtas ES teisinis pagrindas dabar suteikia galimybę vykdyti tiesioginio debeto operacijas tarp skirtingų euro zonos šalių – tai puiki žinia vartotojams, įmonėms ir visai ekonomikai. Ši sistema – naujas ir labai novatoriškas produktas, duosiantis realios praktinės naudos, todėl skatinu sistemoje dar nedalyvaujančius bankus pasekti tūkstančių prie jos jau prisijungusiųjų pavyzdžiu.“ SEPA tiesioginis debetas Tiesioginis debetas – patogus būdas vartotojams atlikti pasikartojančias mokėjimo operacijas ir veiksmingas metodas įmonėms rinkti mokesčius, pavyzdžiui, už vandenį, dujas, elektros energiją ir telekomunikacijų paslaugas, taip pat žurnalų ir periodinių leidinių prenumeratą. Tiesioginį debetą inicijuoja kreditoriai, bet vartotojai visuomet turi teisę nuspręsti, ar sutikti, kad lėšos būtų tiesiogiai nurašytos nuo jų banko sąskaitos. Nors tiesioginis debetas plačiai naudojamas daugelyje euro zonos šalių, šiuo metu nėra bendros europinės sistemos, kad šias mokėjimo operacijas būtų galima atlikti tarpvalstybiniu mastu. Nuo naujosios sistemos naudojimo pradžios prie jos jau prisijungė tūkstančiai Europos bankų. ES teisinis pagrindas Mokėjimo paslaugų direktyva (MPD) užtikrinama, kad elektroniniai mokėjimai Europos Sąjungoje – iš esmės tiesioginio debeto operacijos, kredito pervedimai ir mokėjimas kortelėmis – taptų tokie pat greiti, veiksmingi ir saugūs kaip ir nacionaliniai. Be to, MPD suteikia daugiau teisių visiems mokėjimo paslaugų naudotojams – vartotojams, mažmeninės prekybos įmonėms, kitoms įmonėms ir valdžios institucijoms – ir užtikrina geresnę jų apsaugą. Dauguma valstybių narių įgyvendino direktyvą iki nustatyto termino – lapkričio 1 d.; kitos (išskyrus Suomiją ir Švediją) turėtų tai padaryti iki metų pabaigos. Persvarstytu Reglamentu dėl tarptautinių mokėjimų vienodų mokesčių už nacionalinius ir tarptautinius mokėjimus eurais (iki 50 000 EUR) principas pradėtas taikyti ir tiesioginio debeto operacijoms. Ankstesnė reglamento versija jau buvo taikoma kredito pervedimams, elektroniniams mokėjimams (įskaitant kortelių operacijas) ir grynųjų pinigų išėmimui iš bankomatų. Be to, siekiant sudaryti geresnes sąlygas pradėti naudoti SEPA tiesioginio debeto sistemą, reglamente taip pat nustatytos laikinos daugiašalių tarpbankinių mokesčių taisyklės ir visiško sąskaitų prieinamumo atliekant tiesioginio debeto operacijas euro zonoje terminas – 2010 m. lapkričio mėn. Euro zonai nepriklausantiems bankams šis terminas yra 2014 m. lapkričio mėn. Informacija apie SEPA Bendra mokėjimų eurais erdvė (SEPA) – tai erdvė, kurioje piliečiai, įmonės ir kiti ūkio subjektai, kad ir kur būtų, Europoje galės atlikti nacionalinius ir tarptautinius mokėjimus eurais ir gauti lėšas vienodomis pagrindinėmis sąlygomis ir turėdami vienodas teises bei pareigas. Kitaip tariant, mokėjimus eurais visoje Europoje bus galima atlikti taip pat greitai, pigiai ir saugiai kaip ir nacionalinius mokėjimus. SEPA bus suderintos milijonų elektroninių mokėjimų, kasdien atliekamų kredito pervedimais, tiesioginiu debetu ir atsiskaitant kortelėmis (debeto ir kredito), sąlygos. SEPA suteiks galimybę klientams siųsti ir gauti lėšas negrynaisiais eurais visoje SEPA teritorijoje (t. y. 27 ES šalyse, taip pat Islandijoje, Lichtenšteine, Norvegijoje, Šveicarijoje ir Monake), naudojant vieną banko sąskaitą ir vieną mokėjimo priemonių rinkinį. Taigi SEPA yra natūralus tolesnis etapas po euro įvedimo ir dar vienas svarbus žingsnis siekiant pasinaudoti visomis Europos bendrosios rinkos galimybėmis. Bendra mokėjimų eurais erdvė – Europos bankų sektoriaus, kuriam atstovauja Europos mokėjimų taryba, iniciatyva. Ją tvirtai remia Komisija ir Europos centrinis bankas (ECB). Daugiau informacijos: Apie SEPA: http://ec.europa.eu/internal_market/payments/sepa/index_en.htm Apie Mokėjimo paslaugų direktyvą: http://ec.europa.eu/internal_market/payments/framework/index_en.htm Apie Reglamentą dėl tarptautinių mokėjimų Bendrijoje: http://ec.europa.eu/internal_market/payments/crossborder/index_en.htm