IP/09/1808 2009 m. lapkričio 24 d., Briuselis Ar Europos mokytojams pakanka mokymų? Šiandien Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (toliau –OECD) ir Europos Komisija paskelbė naują ataskaitą „Mokytojų profesinis tobulinimasis. Tarptautinis Europos palyginimas“ (angl. Teachers’ Professional Development: Europe in international comparison). Ataskaitoje daroma išvada, kad mokytojams reikia veiksmingos grįžtamosios informacijos apie jų darbo kokybę, kad jie galėtų visapusiškai pasinaudoti mokymosi galimybėmis, tačiau mokymosi patirties įvairovė ir geresnė atmosfera mokyklose taip pat svarbūs sėkmingam profesiniam tobulinimuisi. Ataskaitos duomenimis, beveik devyni iš dešimt mokytojų dalyvauja darbo vietoje rengiamuose vienokio ar kitokio pobūdžio profesinio tobulinimosi mokymuose, tačiau daugiau nei pusė jų pageidauja turėti daugiau mokymosi galimybių. Ataskaita grindžiama šiais metais 23 šalyse atliktu tarptautiniu mokymo ir mokymosi tyrimu (toliau – TALIS), joje pirmą kartą pateikiami tarptautiniu mastu palyginami duomenys apie mokytojų profesinį tobulinimąsi. Už švietimą, mokymą, kultūrą ir jaunimą atsakingas Komisijos narys Marošas Šefčovičius pristatydamas ataskaitą kalbėjo: „Europos Sąjungoje turime daugiau nei šešis milijonus mokytojų. Jų gebėjimas skatinti visus mokinius mokytis yra nepaprastai svarbus mūsų visuomenės ateičiai. Jei norime kokybiško švietimo, labai svarbu mūsų mokytojams suteikti geriausių galimybių tobulinti savo įgūdžius ne tik karjeros pradžioje, bet per visą profesinį gyvenimą. Ragindami juos taip tobulėti suteikiame šiai profesijai daugiau reikšmės ir ji tampa patrauklesnė.“ OECD generalinis sekretorius Angelas Gurría sakė: „Mokytojai yra švietimo šerdis, todėl jų profesinis tobulinimasis yra pagrindinė švietimo sistemų kokybės užtikrinimo priemonė. Šioje ataskaitoje pateikti TALIS rezultatai rodo, kad mokytojai pasirengę mokytis ir nuolat ieškoti galimybių tobulinti savo įgūdžius, tačiau darbo vietoje rengiami profesinio tobulinimosi mokymai turėtų geriau atitikti mokytojų poreikius.“ Pagrindinės ataskaitos išvados Remiantis pagrindine ataskaitos „ Mokytojų profesinis tobulinimasis. Tarptautinis Europos palyginimas “ išvada, profesinis tobulinimasis yra neatsiejama mokytojų gyvenimo dalis, todėl jis teikia daug galimybių gerinti švietimą. Tačiau mokytojai teigia, kad darbo grafikas yra pagrindinė kliūtis, trukdanti dalyvauti profesinio tobulinimosi veikloje. Tai rodo, kad vertėtų numatyti politikos kryptis, kaip veiksmingiau suderinti mokytojų profesinį tobulinimąsi su bendru jų darbo krūviu ir mokyklos veiklos organizavimu. Bendri ataskaitos rezultatai rodo, kad mokyklos politika suteikti mokytojams grįžtamąją informaciją apie jų darbo kokybę yra glaudžiai susijusi su jų profesiniu tobulinimusi ir numanomu jo poveikiu. Atmosfera mokykloje taip pat labai svarbi. Mokytojai, patenkinti savo darbu ir mokykla, teigiamai vertina savo profesinį tobulinimąsi. Politikos formuotojams šios išvados rodo, kad skiriant daugiau dėmesio vertinimui, grįžtamajam ryšiui ir teigiamai atmosferai mokykloje, galima prisidėti prie mokyklų kaip mokymosi organizacijų plėtojimo, skatinti tęstinį profesinį tobulinimąsi ir taip gerinti mokymo kokybę. Teminę ataskaitą „ Mokytojų profesinis tobulinimasis. Tarptautinis Europos palyginimas “ parengė Nyderlandų Tventės universiteto mokslininkų grupė, vadovaujama prof. Jaapo Scheerenso, kuris taip pat yra atsakomasis redaktorius. Išsamesnė informacija apie ataskaitos išvadas pateikiama šio pranešimo spaudai priede. TALIS – tarptautinis mokymo ir mokymosi tyrimas TALIS yra naujas OECD tarptautinis mokymo ir mokymosi tyrimas . Tai pirmasis tarptautinis tyrimas, skirtas daugiausia mokymosi aplinkai ir mokytojų darbo sąlygoms mokyklose tirti. Mokytojų darbui svarbūs klausimai nagrinėti atsižvelgiant tiek į mokyklų vadovų, tiek į pačių mokytojų nuomonę. Atliekant tyrimą siekta užpildyti didžiausias tarptautinės lyginamosios informacijos apie švietimo sistemas spragas. Tyrimą rėmė Europos Komisija, jis atliktas 23 šalyse : Airijoje, Australijoje, Austrijoje, Belgijoje (Flandrijos regione), Brazilijoje, Bulgarijoje, Danijoje, Estijoje, Islandijoje, Ispanijoje, Italijoje, Korėjoje, Lenkijoje, Lietuvoje, Malaizijoje, Maltoje, Meksikoje, Norvegijoje, Portugalijoje, Slovakijoje, Slovėnijoje, Vengrijoje ir Turkijoje. Kiekvienoje šalyje atsitiktinės atrankos būdu buvo atrinkta apie 200 mokyklų. Vieną klausimyną užpildydavo mokyklos vadovas, kitą – 20 atsitiktinai atrinktų tos mokyklos mokytojų. Daugiau informacijos: Europos Komisijos pranešimas spaudai (IP/09/926, 2009 m. birželio 16 d.): Mokytojams efektyviau dirbti trukdo paskatų stoka ir blogas mokinių elgesys klasėje OECD: OECD tarptautinis mokymo ir mokymosi tyrimas (TALIS) (OECD Teaching and Learning International Survey (TALIS) Europos Komisija: Mokytojų rengimas ( Teacher education ) Europos Komisijos pranešimas spaudai (IP/09/1145, 2009 m. liepos 16 d.): Pagrindiniai duomenys apie švietimą Europoje: ilgesnė mokyklinio lavinimo trukmė, mažiau mokinių ir mokytojų ( Key data on education in Europe: Longer schooling, fewer pupils and teachers) Ataskaitoje: http://ec.europa.eu/education/school-education/doc1962_en.htm APPENDIX Key messages from " Teachers’ Professional Development: Europe in international comparison": While 89% of teachers report that they had taken part in "structured professional development activity" over the last 18 months, it is a source of concern that more than 25% of teachers in Denmark, Iceland and the Slovak Republic report they have participated in no professional development at all during this period. When teachers participate in various professional learning activities and spend more days on professional development, they experience a greater impact of professional development on their work. Feedback as part of overall school policy is strongly linked to teachers' professional development and its perceived impact. Moreover, by promoting a positive school climate, school principals can create a supportive environment for teacher learning. More than half the teachers surveyed reported that they wanted more professional development than they received. Among EU teachers, the extent of unmet demand is highest in Portugal, Spain (Spanish teachers also have the highest participation rates) and Bulgaria. Female teachers and younger teachers are most likely to report unmet demand. Conflict with work schedule is the main reason for not engaging in more professional development. In Portugal, Estonia and Spain this is the case for more than 50% of teachers. However, the lack of suitable development activities is also a significant factor. Teachers report the greatest need for development in teaching students with special learning needs, which might be a reflection of the trend towards inclusive rather than segregated education and the growing emphasis on equity. Other areas of particular need are IT teaching skills and student discipline and behaviour. It is striking how positively teachers view the impact of all development activities. However, fewer teachers participate in those types of development (qualification programmes, collaborative research) which they deem to have the highest impact. These activities are the most time intensive and also those for which teachers are more likely to have to pay the full or partial cost.