IP/ 09/893 Bryssel 10. kesäkuuta 2009 Itämeren alueen kehittämiseen vauhtia Euroopan komission strategialla Itämeren alueella ja sen lähes sadalla miljoonalla asukkaalla on edessään haastavia ongelmia. Niihin lukeutuvat Itämeren tilan heikkeneminen, heikot liikenneyhteydet, kaupan esteet ja energiahuoltoon liittyvät huolet. Ongelmia on pahentanut se, ettei toimintaa ole koordinoitu tehokkaasti. Nyt kun EU:n laajentumisesta vuonna 2004 on kulunut viisi vuotta, komissio ehdottaa Itämeren aluetta varten strategiaa, jonka tarkoituksena on hyödyntää Itämeren alueen EU-maiden ja niiden alueiden koko kehityspotentiaali. ”Itämeren alueen strategialla EU omaksuu aivan uudenlaisen yhteistyömallin”, kertoo strategiaa esitellyt aluekomissaari Danuta Hübner. Strategia ei tuo muassaan uutta lainsäädäntöä eikä uusia instituutioita, vaan se perustuu EU-maiden ja niiden alueiden hallintoviranomaisten ja kansalaisten haluun ratkaista kiireellisiä, kaikille yhteisiä ongelmia. Strategiaan kuuluu myös laaja toimintasuunnitelma, josta on kuultu kansallisia ja alueellisia hallintoviranomaisia, yrityksiä, kansalaisjärjestöjä ja tiedemaailman edustajia. Komissaarin mukaan nyt on hyödynnettävä olemassa olevia resursseja mahdollisimman tehokkaasti ja pyrittävä pelastamaan Itämeri, edistämään kauppaa ja parantamaan alueen kaikkien asukkaiden elämänlaatua. ”EU voi huolehtia näiden toimien koordinoinnista”, lupaa Hübner. Mistä on kyse? Itämeren alueella on ratkaistavanaan koko joukko merkittäviä haasteita. Liialliset nitraatti- ja fosfaattipäästöt heikentävät Itämeren tilaa, ja biodiversiteetti on uhattuna. Talouksien kytköksiä olisi parannettava, sillä tilastojen mukaan alueen maat ovat kaupassaan liiaksi riippuvaisia rajanaapureistaan. Kulkuyhteydet ovat pitkiä niin Itämeren alueen sisällä kuin muuhunkin Eurooppaan nähden: junamatka Tallinnasta Varsovaan kestää 36 tuntia. Viro, Latvia ja Liettua ovat lisäksi energian suhteen eristyksissä. Itämerta halkovien öljytankkerien määrä kasvaa koko ajan, ja onnettomuuksia voi tapahtua milloin tahansa. Miksi EU:n pitäisi puuttua asiaan? Itämerta ympäröi kahdeksan EU-maata ja Venäjä. Erilaisia raportteja ja toimintasuunnitelmia on kyllä laadittu, mutta niiden vaikutukset ovat jääneet vähäisiksi. Alueella toimivien lukuisten eri elinten toimintaa olisi välttämättä koordinoitava paremmin. Monet alueen haasteista liittyvät EU:n toiminta-aloihin, ja alueella toteutettavat EU:n rakennerahasto-ohjelmat tarjoavat pohjaa yhteistyön vahvistamiselle. Komissio osoittaa ehdotuksensa jäsenvaltioille mutta tunnustaa, että monien haasteiden ratkaiseminen edellyttää hyvää yhteistyötä Venäjän kanssa. Komissio suosittelee, että yhteistyötä tiivistetään olemassa olevien järjestelyjen kautta – erityisesti kyseeseen tulisi EU:n, Venäjän, Norjan ja Islannin yhteinen pohjoisen ulottuvuuden politiikka. Lajissaan ensimmäinen strategia Strategia koostuu tiedonannosta ja toimintasuunnitelmasta, johon on kerätty 80 ”lippulaivahanketta”, joista osa on jo käynnistetty. Strategian neljänä kulmakivenä toimivat tavoitteet, joiden mukaan Itämeren alueesta tehdään ympäristön kannalta kestävä (esim. puhdistamalla jätevedet) menestyvä (esim. tukemalla innovointia pk-yrityksissä) vetovoimainen ja yhteyksiltään toimiva (esim. parantamalla liikenneyhteyksiä) turvallinen (esim. kehittämällä valmiuksia reagoida onnettomuuksiin ). EU on nyt ensimmäistä kertaa laatinut näin kattavan, kokonaista suuraluetta käsittelevän strategian. Vastaavaa mallia voitaisiin soveltaa myös esimerkiksi Välimeren alueeseen tai Tonavan altaaseen. Strategia on ensiaskel EU:n yhdennetyn meripolitiikan alueellisessa toteuttamisessa. Itämeren alue saa vuosina 2007–2013 yli 50 miljardia euroa investointitukea koheesiopolitiikasta ja muista EU:n rahoituslähteistä. Summasta 27 miljardia osoitetaan yhteyksien parantamiseen, lähes 10 miljardia ympäristötoimiin, 6,7 miljardia kilpailukyvyn parantamiseen ja 697 miljoonaa turvallisuustoimiin ja riskien torjuntaan. Esimerkkejä hankkeista Fosfaattien käyttö pesuaineissa lopetetaan kaikissa jäsenvaltioissa tarkoituksena vähentää ravinteiden määrää meressä. Itämeren energiamarkkinoiden yhteenliitäntäsuunnitelmalla liitetään Viro, Latvia ja Liettua paremmin muun Euroopan verkkoihin. Varsovan ja Tallinnan välille valmistuu vuoteen 2013 mennessä Rail Baltica ‑rautatieyhteys, jossa tavoitenopeutena on 120 km/h. Perustetaan yhteinen merivalvontajärjestelmä. Perustetaan julkisista ja yksityisistä varoista rahoitettava innovaatio- ja tutkimusrahasto, joka linjaa tutkimustoimia alueen erityisvahvuuksien pohjalta. Lisätietoja toimittajille Jäsenvaltiot pyysivät joulukuussa 2007 komissiota laatimaan strategian Itämeren aluetta varten. Nyt esitettävä ehdotus on tulosta komission marraskuussa 2008 käynnistämästä online-kuulemismenettelystä ( IP/08/1619 ) ja lukuisista julkisista keskusteluista alueen kahdeksassa EU-maassa. Strategia kuuluu keskeisiin prioriteetteihin Ruotsin EU-puheenjohtajakaudella eli vuoden 2009 loppupuoliskolla . Strategian teksti ja lisää hankkeita löytyy osoitteesta http://ec.europa.eu/regional_policy/cooperation/baltic/