IP/09/ 1710 13. marraskuuta 2009 Ympäristö: Terveistä ekosysteemeistä on hyötyä taloudelle ja ilmastolle Ympäristökomissaari Stavros Dimas painottaa, että luonnosta saatavia hyötyjä on arvostettava. Jos arvostamme luontoa, suojelemme sitä tehokkaammin. Luonnon arvostus on edellytys sille, että osaamme suojella sitä tehokkaammin. Luonto tarjoaa maksutta lukemattomia palveluja, kuten vedensäännöstelyä, tulvantorjuntaa ja hiilidioksidin varastointia. Monet näistä palveluista ovat kuitenkin vaarantuneet, koska ekosysteemeihin kohdistuu kaikkialla maailmassa yhä enemmän paineita. Joitakin palveluita voidaan korvata teknisillä ratkaisuilla, mutta tästä aiheutuu tavallisesti merkittäviä kustannuksia. Luonnon monimuotoisuuden suojelu ja ennallistaminen on sen vuoksi merkittävä askel kohti kestävämpää taloutta, erityisesti koska luonnon monimuotoisuudella on merkittävä rooli myös ilmastonmuutoksen torjunnassa. Komissaari Dimas julkistaa tulokset hankkeesta, jossa käsiteltiin ekosysteemeitä taloudellisena kysymyksenä. Kyseessä on ns. TEEB-hanke (The Economics of Ecosystems and Biodiversity), joka on Euroopan komission osittain rahoittama riippumaton maailmanlaajuinen tutkimus. Tutkimusta johtanut Pavan Sukhdev esittelee TEEB-raportin poliittisille päättäjille. Komissaari Dimas totesi: ”TEEB-raportin tulokset ovat selvät: jos emme ymmärrä luonnon arvoa, saattaa luonnonsuojelu jäädä vähäiseksi . Meidän opittava arvostamaan luontoa, jotta voimme suojella sitä tehokkaammin. Liian usein katsotaan, ettei luonnolla ole juurikaan taloudellista merkitystä. Todellisuudessa luonto ylläpitää ja tukee taloutta ja yhteiskuntaa ja voi tarjota tehokasta suojaa ilmastonmuutosta vastaan. Ilmastonmuutoksen hillitseminen tai siihen sopeutuminen ei onnistu, jos emme suojele arvokkaita ekosysteemeitä. Toisaalta emme myöskään pysty pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden häviämistä, jos emme onnistu torjumaan ilmastonmuutoksen laajenemista vaarallisiin mittasuhteisiin." TEEB-tutkimusta johtanut Pavan Sukhdev totesi: ”Taloudellinen näkymättömyys on yksi merkittävä syy siihen, että ekosysteemit ja luonnon monimuotoisuus heikkenevät hälyttävää vauhtia. Niillä on kuitenkin valtavaa taloudellista arvoa yhteiskunnalle. Luonnolliset voimavarat ja luonnollinen pääoma ovat yhtä tärkeitä kuin ihmisten luomat voimavarat ja pääoma. Toiminnassa on nyt ehdottomasti tunnistettava ja otettava huomioon niiden hyötyjen arvo, joita yhteiskunta saa luonnollisesta pääomasta." Luonto – kustannustehokas investointi Raportti osoittaa, että investoiminen ekosysteemien suojeluun voi olla hyvin kustannustehokasta. Luonto tukee hyvin erilaisia talouden aloja ja laajentaa mahdollisuuksiamme pitkän aikavälin taloudelliseen kasvuun. Luonnon kyky tarjota elintärkeitä palveluja, kuten makeaa vettä ja ilmaston säätelyä, on usein halvempaa kuin investoinnit teknisiin ratkaisuihin. Suojelualueet ovat suojelupolitiikkamme kulmakivi. Luonnonsuojelun lisäksi niistä voidaan saada muita merkittäviä hyötyjä. Esimerkiksi Skotlannissa Natura 2000 ‑verkostosta (suojelualueiden eurooppalaisesta verkostosta) saatujen yleisten hyötyjen odotetaan olevan kolme kertaa suuremmat kuin siitä aiheutuvat kustannukset. Luonto on myös kustannustehokkain tapa hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen. Hillitsemisponnisteluista huolimatta ennustetaan, että luonnonuhat lisääntyvät ilmastonmuutoksen myötä. Investoinnit terveisiin ekosysteemeihin ovat tärkeitä, kun suojaudutaan esimerkiksi tulvia ja myrskyjä vastaan. Investoinnit ovat tätäkin hyödyllisempiä, kun otetaan huomioon kaikki ekosysteemien tarjoamat palvelut. Hankkeen tulokset korostavat edelleen sitä, että Kööpenhaminassa on tarpeen saada aikaiseksi sopimus siitä, miten rahoitetaan toimet, joilla pyritään vähentämään trooppisten metsien hävittämisestä ja niiden tilan heikentymisestä aiheutuvia CO 2 –päästöjä (ns. REDD-ohjelma). Metsäkadosta ja metsien tilan heikentymisestä aiheutuu noin 20 prosenttia kaikista CO 2 –päästöistä eli enemmän kuin kaikista liikennemuodoista yhteensä. EU katsoo, että Kööpenhaminan sopimuksessa olisi asetettava tavoitteeksi trooppisten metsien kadon rajoittaminen vähintään puoleen nykyisestä vuoteen 2020 mennessä ja koko maailman metsäkadon pysäyttäminen kokonaan vuoteen 2030 mennessä. Euroopan komission ehdotuksessa, jossa esitetään ilmastorahoituksen lisäämistä kehitysmaille, käsitellään myös metsäkatoa (katso IP/09/1297 ). Tulevat haasteet Raportissa korostetaan kahta keskeistä haastetta poliittisille päättäjille. Ensimmäisenä haasteena on ymmärtää ekosysteemien, luonnon monimuotoisuuden ja luonnonvarojen arvo ja ottaa ne huomioon kaikkien alojen päätöstenteossa kaikilla tasoilla (paikallisesti, kansallisesti ja maailmanlaajuisesti). Toisena haasteena on vastata tehokkaasti erilaisten talouksien ja yhteiskuntien tarpeisiin ja räätälöidä poliittiset ratkaisut niitä varten. Keskeistä pitkän aikavälin ratkaisun löytämiselle on se, että voidaan paremmin ymmärtää ja mitata luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemien arvoa ja näin tukea kokonaisvaltaisia arviointeja. Taustaa TEEB-hankkeen käynnistivät Saksa ja Euroopan komissio. Ehdotuksen hankkeesta olivat tehneet G8+5-maiden ympäristöministerit, jotka kokoontuivat vuonna 2007 Potsdamissa, Saksassa. Kyseessä on riippumaton maailmanlaajuinen tutkimus luonnon monimuotoisuuden häviämise en liittyvistä taloudellisista näkökohdista. Hanketta johtaa YK:n ympäristöohjelma (UNEP) ja sitä ovat rahoittaneet Euroopan komissio, Saksa ja Yhdistynyt kuningaskunta sekä hiljattain myös Norja, Alankomaat ja Ruotsi. UNEP:n lehdistötiedote ja kaikki TEEB-raportit ovat saatavilla osoitteessa www.teebweb.org . Lehdistötilaisuus järjestetään klo 14.00 Sofitel-hotellissa osoitteessa 1 Place Jourdan, Brussels. Uutisvideo on saatavilla osoitteessa http://www.tvlink.org/media.php?type=video&chid=11&titleleft=Environment&order_by=date&chid=11&offset=5