IP/09/112 Briselē, 2009. gada 22. janvārīBūtiski panākumi inovācijas jomā EiropāSaskaņā ar šodien publicēto Eiropas inovācijas progresa ziņojumu (EIPZ) par 2008. gadu Eiropa ir guvusi būtiskus panākumus inovācijas procesā laikposmā pirms finanšu krīzes iestāšanās. Inovācijas jomā ir mazinājusies relatīvā atšķirība starp ES un ASV un Japānu, liels progress īpaši bijis vērojams daudzās jaunajās dalībvalstīs, piemēram, Bulgārijā, Rumānijā un Kiprā. Būtiski panākumi attiecībā uz inovācijām gūti cilvēkresursu un finanšu līdzekļu pieejamības jomā visā Eiropā. Tomēr uzņēmumu īstenotie ieguldījumi inovācijas jomā joprojām ir relatīvi nelieli, īpaši salīdzinājumā ar ASV un Japānu. Tāpat kā šajā ziņojumā, arī ziņojumā par zinātni, tehnoloģijām un konkurētspēju 2008. gadā ir padziļināti analizētas tendences attiecībā uz publisko un uzņēmējdarbības pētniecību un izstrādi (P&I), tehnisko veikumu un panākumiem Eiropas pētniecības telpas īstenošanā. “Krīze nav īstais brīdis, lai apturētu ieguldījumus pētniecībā un inovācijās. Šīm jomām ir izšķiroša nozīme, ja Eiropa patiesi vēlas izkļūt no ekonomiskās krīzes stiprāka un vēlas risināt problēmas, ko izraisījušas klimata pārmaiņas un globalizācija. Eiropas Savienībai ir vairāki instrumenti – aizvien saistošāka Eiropas Pētniecības telpa un inovācijas process, kas tiek nepārtraukti pilnveidots. Taču vēl joprojām jāstrādā, īpaši lai novērstu nepietiekamos ieguldījumus, ko veic uzņēmumi. Komisijas iniciatīvas pētniecības efektivitātes uzlabošanai, inovāciju stimulēšanai un augsto tehnoloģiju tirgu attīstīšanai ES virza to pa pareizo ceļu", uzsvēra EK uzņēmējdarbības un rūpniecības politikas komisārs Ginters Ferhoigens un pētniecības komisārs Janess Potočniks. Ziņojumā norādīts, ka Eiropas valstis dažādos darbības līmeņos veido četras grupas un ka patiesībā visas valstis ir uzlabojušas savu darbību, un ka atšķiras tikai sasniegtais.Inovācijas jomā vadībā ir Šveice, Zviedrija, Somija, Vācija, Dānija un Apvienotā Karaliste, kuras inovācijas procesā ir tālu priekšā pārējām ES valstīm. Vislabākie rādītāji ir Šveicei un Vācijai. Tām seko Austrija, Īrija, Luksemburga, Beļģija, Francija un Nīderlande, kuru rādītāji pārsniedz vidējos rādītājus ES. Šajā grupā vislabākie rezultāti ir Īrijai, kam seko Austrija. Kipra, Islande, Igaunija, Slovēnija, Čehija, Norvēģija, Spānija, Portugāle, Grieķija un Itālija ir valstis, kam inovācijas jomā raksturīgi vidēji rādītāji, kas ir zem ES vidējā rādītāja. Šajā grupā vislabāk minētajā jomā veicas Kiprai, kuras rādītāji ir tālu virs vidējā, un tai seko Portugāle. Valstis, kurām vēl daudz darāmā inovācijas jomā, ir Malta, Ungārija, Slovākija, Polija, Lietuva, Horvātija, Rumānija, Latvija, Bulgārija un Turcija, jo šo valstu rādītāji ir zem ES vidējā līmeņa. Vairums šo valstu dara visu, lai panāktu pārējās valstis. Vislielākais progress vērojams Bulgārijā un Rumānijā.Datus par inovācijas procesu visās 27 ES dalībvalstīs griezumā pa atsevišķām valstīm skatīt paziņojumā MEMO/09/18.SASNIEGUMI INOVāCIJAS JOMā (SUMMāRAIS INOVāCIJU RāDīTāJS PAR 2008. GADU) [ ] Piezīme. Summāro inovāciju rādītāju (SII) veido 29 rādītāji, sākot ar viszemāko iespējamo rādītāju 0 līdz pat maksimālajam iespējamajam rādītājam 1. Sakarā ar novēlotu datu pieejamību 2008. gada SII atspoguļo 2006.–2007. gadā sasniegto. Atšķirību novēršana inovācijas jomā ar ASV un Japānu ES mēroga datu analīze liecina par būtiskiem uzlabojumiem gan absolūtos skaitļos (salīdzinot ar stāvokli pirms pieciem gadiem), gan salīdzinājumā ar ASV un Japānu. Turklāt salīdzinot lielāku skaitu valstu, redzams, ka ES ir guvusi diezgan labus rezultātus salīdzinājumā ar strauji augošo jauno valstu ekonomiku. Īpaši panākumi attiecībā uz inovācijām bija vērojami cilvēkresursu (augstskolu beidzēju, augstākās izglītības), platjoslu piekļuves un riska kapitāla pieejamības jomā. Tomēr vājās iezīmes saglabājas uzņēmumu veikto ieguldījumu jomā, kur ES atpaliek no ASV un Japānas P&I un IT izdevumu jomā. Turklāt, lai gan ziņojumā ir secinājumi, kas skar ar tehnoloģijām nesaistītu inovāciju nozīmi, ir samazinājušies ES uzņēmumu izdevumi tādās inovatīvās darbībās kā apmācība, mārketings un jaunas iekārtas. Inovācija kā zāles ekonomikas atveseļošanai Lai gan EIPZ ir analizēts, balstoties uz datiem par laikposmu pirms finanšu krīzes iestāšanās, tie norāda, kādas ir esošās tendences, kā arī stiprās un vājās iezīmes, kas jāņem vērā pašreizējos apstākļos. Pateicoties ES panākumiem, kas gūti pirmskrīzes periodā, Eiropas uzņēmēji ir labākā situācijā, lai atgūtos ar inovācijas palīdzību. Tomēr uzņēmumu nepietiekamie ieguldījumi inovācijas jomā, salīdzinot ar galvenajiem konkurentiem, ir izteikts trūkums, kas jānovērš, tostarp izmantojot atjaunotu publisko atbalstu inovatīviem uzņēmumiem, piemēram “Vadošo tirgus iniciatīvu Eiropai” (skatīt IP/08/12), kas veicina tirgus pieprasījumu pēc jauniem pakalpojumiem un ražojumiem. Labas idejas atrodamas arī “Inovācijas progresa ziņojumā”, kas tika publicēts kopā ar EIPZ un kurā izklāstīts neatkarīgu ekspertu viedoklis par sasniegumiem inovācijas politikā un pārvaldībā dalībvalstīs, balstoties uz neatkarīgu ekspertu sagatavotiem ziņojumiem par atsevišķām valstīm, ar kuriem var iepazīties PRO INNO iniciatīvas tīmekļa vietnē. Tas liecina par tendenci atbalstīt inovatīvus uzņēmumus un stratēģijas, kas palīdzēs risināt tādus jaunos uzdevumus kā klimata pārmaiņas un resursu produktivitāte. Ziņojuma secinājumus Eiropas Komisija izmantos, lai palīdzētu novērtēt panākumus attiecībā uz pašreizējām inovācijas politikām un apzināt turpmākās prioritātes. Vispārīga informācija: EIPZ pēc Eiropas Komisijas uzņēmējdarbības un rūpniecības ģenerāldirektorāta uzaicinājuma sagatavoja Māstrihtas Ekonomikas un sociālo pētījumu un apmācības centrs inovācijas un tehnoloģiju jomā (UNU-MERIT), bet inovāciju progresa ziņojumu – Atēnu universitātes un Technopolis Group ekspertu grupa. Ziņojums pilnībā pieejams tīmekļa vietnē http://www.proinno-europe.eu/metrics.Sīkākai informācijai skatīt arī MEMO/09/18, IP/09/92, MEMO/09/19