IP/09/1187 V Bruselu dne 24. července 2009 72 % Evropanů si od EU slibuje, že přispěje ke zmírnění nezaměstnanosti Podle nového průzkumu, který byl dnes zveřejněn, očekává 61 % Evropanů další dopady hospodářské krize na zaměstnanost. Každý třetí z těch, kteří mají práci, má „velké obavy“, že v průběhu krize přijde o práci, avšak 72 % se domnívá, že EU má pozitivní vliv na vytváření nových pracovních příležitostí a boj proti nezaměstnanosti. Třetina respondentů ví o Evropském sociálním fondu, který je hlavním nástrojem EU pro investice do lidských zdrojů a udržování zaměstnanosti. „Výsledky tohoto průzkumu mě nepřekvapují. Evropané se pochopitelně obávají toho, jaký dopad bude mít krize na jejich zaměstnání a rodiny,“ říká evropský komisař pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Vladimír Špidla. A dodává: „Proto se na evropské úrovni už od samého začátku krize přijímají opatření, která omezují její dopad na zaměstnanost. Nedávno jsme zavedli mikroúvěry pro ty, kdo chtějí začít podnikat, na příští dva roky jsme zavedli 100% financování z ESF, abychom umožnili další vzdělávání pracovníků, a vyzvali jsme členské státy, aby pro mladé lidi, kteří opouštějí školu, zajistily pět milionů míst v rámci učňovského vzdělávání. Tato opatření pomohou Evropanům udržet si zaměstnání a v případě propuštění jim pomohou při hledání nové práce.“ Úlohu EU v oblasti zaměstnanosti hodnotí kladně 52 % Evropanů, a pokud jde o řešení konkrétních otázek, je toto číslo ještě mnohem vyšší. 78 % respondentů kladně hodnotí úlohu EU ve zlepšování přístupu ke vzdělávání a odborné přípravě, 76 % v podpoře rovnosti žen a mužů, 73 % v boji proti jiným formám diskriminace a 72 % ve vytváření pracovních příležitostí a boji proti nezaměstnanosti. Podle výsledků průzkumu zažilo 3,5 % pracujících Evropanů na vlastní kůži, jaké to je, přijít v důsledku hospodářské krize o práci. 24 % zná kolegu, který ztratil práci, a 36 % zná někoho z okruhu svých přátel nebo rodiny, kdo byl takto postižen. Nejtvrdší dopad pocítily Lotyšsko, Litva, Španělsko a Irsko, zatímco v Lucembursku, Řecku a Nizozemsku přišlo o místo méně lidí. Z Evropanů, kteří mají práci, má každý třetí (32 %) „velké obavy“, že by o ni mohl v budoucnu přijít, přičemž více lidí si dělá starosti, že by o práci mohl přijít jejich partner (38 %) či děti (47 %). Míra znepokojení silně závisí na informacích o tom, kolik lidí o práci přichází. Největší obavy z budoucího snižování počtu pracovních míst mají rovněž občané těch zemí, kde dochází k největšímu propouštění. Obavy týkající se ztráty práce jsou doloženy a umocněny tím, že nejméně šest z deseti Evropanů se domnívá, že nejhorší dopad hospodářské krize teprve přijde, a pouze 28 % respondentů si myslí, že krize již svého vrcholu dosáhla. Největší obavy mají lidé v pobaltských zemích (82 % v Lotyšsku, 76 % v Estonsku a 74 % v Litvě si myslí, že nejhorší dopad teprve pocítíme). V zemích, které zavedly ucelené přístupy založené na tzv. flexikuritě, jsou vyhlídky lepší. 45 % Švédů a 36 % Dánů se domnívá, že to nejhorší je již za námi. Kdyby si museli najít nové zaměstnání, volila by většina respondentů stejný druh práce ve stejné lokalitě nebo by případně rozšířili hledání na jinou lokalitu. Ukazuje se tak, že lidé jsou ochotnější přestěhovat se za prací než změnit obor. Přibližně každý čtvrtý nezaměstnaný Evropan tvrdí, že by vzal jakoukoli práci. Tento výsledek se nijak výrazně nezměnil od roku 2006. Většina Evropanů je přesvědčena, že nejdůležitějšími aspekty snadného uplatnění na trhu práce v současné době jsou pracovní zkušenosti a odborná kvalifikace, hned poté přizpůsobivost. Celkově má třetina Evropanů (33 %) povědomí o Evropském sociálním fondu (ESF), což je hlavní nástroj EU pro podporu těch, kteří by mohli přijít o práci v důsledku krize. Nejlépe tento fond znají lidé na Slovensku (59 %), v Portugalsku (58 %) a ve Španělsku (53 %). Nejméně znám je v Dánsku (17 %). Třetina dotazovaných hodnotí příděl rozpočtových prostředků pro ESF ve výši 10 % rozpočtu EU jako příliš malý, přičemž pouze 5 % uvedlo, že je příliš velký. K dispozici je nyní zpráva, shrnutí a 27 individuálních profilů jednotlivých zemí. Další informace Zvláštní Eurobarometr 316: European employment and social policy (Evropská politika zaměstnanosti a sociální politika) http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm Internetové stránky Evropské komise věnované sociálnímu rozměru hospodářské krize http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=cs&catId=736