IP/09/1710 2009. gada 13. novembrī Vides aizsardzība. Ekosistēmu veselīguma saglabāšana ir ekonomiski izdevīga, un tā ir svarīgs faktors klimata pārmaiņu ierobežošanā, apgalvo komisārs Stavross Dimass. Šodien ES vides komisārs Stavross Dimass akcentēs, cik svarīgi ir novērtēt dabas sniegtās priekšrocības un tās aktīvāk aizsargāt. Daba bez atlīdzības nodrošina neskaitāmus pakalpojumus piemēram, regulē ūdens resursus, novērš plūdus un uzglabā oglekli. Arvien augošais spiediens uz pasaules ekosistēmām apdraud šo pakalpojumu turpmāku pastāvēšanu. Dažus no tiem var aizstāt ar tehniskiem risinājumiem, kuri visbiežāk ir dārgi. Tādējādi pārorientācijā uz ilgtspējīgu ekonomiku būtisks posms ir bioloģiskās daudzveidības aizsardzība un atjaunošana, jo īpaši tāpēc, ka bioloģiskā daudzveidība ir svarīgs faktors cīņā ar klimata pārmaiņām. Komisārs Dimass iepazīstinās ar secinājumiem, ko piedāvā pamatziņojums projektā "Ekosistēmu un bioloģiskās daudzveidības ekonomika" ( TEEB ), kas ir Eiropas Komisijas līdzfinansēts neatkarīgs pasaules mēroga pētījums. Pētījuma vadītājs Pavans Suhdevs iepazīstinās arī ar TEEB ziņojumu politisko lēmumu pieņēmējiem. Komisārs Dimass teica: “ TEEB ziņojumi secinājumi ir viennozīmīgi — nespēja aizsargāt dabu bieži vien ir saistīta ar nespēju saprast tās vērtību. Lai pilnveidotu dabas aizsardzību, mums jāiemācās to novērtēt. Nereti dzirdam, ka daba praktiski nav saistīta ar ekonomiku, taču patiesībā tā uztur un veido mūsu ekonomiku un sabiedrību, turklāt daba mūs var aizsargāt no klimata pārmaiņām. Mīkstināt klimata pārmaiņu sekas vai pielāgoties tām neizdosies bez vērtīgo ekosistēmu aizsardzības, bet apturēt bioloģiskās daudzveidības izzušanu neizdosies, ja ļausim klimata pārmaiņām sasniegt bīstamības robežu.” TEEB pētījuma vadītājs Pavans Suhdevs apgalvo: “Lai gan ekosistēmām un bioloģiskajai daudzveidībai ir milzīga ekonomiska nozīme sabiedrībā, galvenais iemesls to apdraudētībai ir ekonomiskās pamanāmības trūkums. Dabas aktīvi jeb dabas kapitāls ir tikpat vērtīgi kā cilvēka radītie aktīvi jeb fiziskais kapitāls. Atzīt un novērtēt ieguvumus, ko dabas kapitāls sniedz sabiedrībai — tam jākļūst par politisko prioritāti.” Daba — izdevīgs ieguldījums Ziņojums parāda, ka investīcijas ekosistēmu aizsardzībā var būt ļoti izdevīgas ekonomiskā ziņā. Daba veido pamatu virknei ekonomikas nozaru un palielina ekonomikas attīstības izredzes ilgtermiņā. Dabas spēja sniegt dzīvībai būtiskus pakalpojumus, piemēram, svaigu ūdeni vai klimata regulēšanu, bieži vien ir lētāka par ieguldījumiem tehnikas risinājumos. A izsargājamās teritorijas — mūsu dabas saglabāšanas politikas stūrakmens — ir izdevīgas ne vien dabai; tās var sniegt arī ievērojumus ieguvumus. Aprēķināts, ka Skotijā sabiedrības ieguvumi no Natura 2000 tīkla (Eiropas aizsargājamo teritoriju tīkls) aizsardzības ir trīs reizes lielāki par izmaksām. Daba var ekonomiski visizdevīgākajā veidā mīkstināt klimata pārmaiņu sekas un palīdzēt tām pielāgoties. Lai gan tiek veikti klimata pārmaiņu seku mīkstināšanas pasākumi, prognozē, ka klimata pārmaiņu dēļ dabas katastrofu iespējamība pieaugs. Lai novērstu plūdus un vētras, svarīgi ir ieguldīt veselīgās ekosistēmās. Šie ieguldījumi kļūst vēl izdevīgi, ja ieguvumos rēķina visu dabas sniegto pakalpojumu klāstu. Secinājumos uzsvērts, ka Kopenhāgenā jāpanāk vienošanās par finansējumu to oglekļa dioksīda (CO 2 ) emisiju ierobežošanai, kas rodas no mežu izciršanas un degradācijas tropu valstīs (izmantojot REDD shēmu). Mežu izciršanas un degradācijas dēļ atmosfērā nonāk 20 % pasaules CO 2 emisiju, kas ir vairāk nekā no visiem transporta veidiem kopā. ES gribētu, lai Kopenhāgenas vienošanās paredzētu mērķi līdz 2020. gadam vismaz uz pusi ierobežot tropu mežu izciršanu, salīdzinot ar pašreizējo situāciju, un līdz 2030. gadam pilnībā apturēt mežiem klāto teritoriju samazināšanos pasaulē. Eiropas Komisijas priekšlikums palielināt finansējumu jaunattīstības valstīm cīņai ar klimata pārmaiņām ietver arī pasākumus mežu izciršanas apturēšanai (skatīt IP/09/1297 ). Turpmākie uzdevumi Ziņojumā izklāstīti divi galvenie politikas veidotāju uzdevumi. Pirmkārt, jāsaprot, cik vērtīga ir mūsu ekosistēma, bioloģiskā daudzveidība un dabas resursi, un jāintegrē šie aspekti lēmumu pieņemšanā visās politikas jomās un visos līmeņos — vietējā, valsts un starptautiskā. Otrkārt, efektīvi jāreaģē un jāpielāgo politikas risinājumi dažādu ekonomikas sistēmu un sabiedrību vajadzībām. Lai panāktu ilgtermiņa risinājumu, svarīgi ir dziļāk izprast un noteikt bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmas vērtību, lai to izmantotu integrētos politikas novērtējumos. Pamatinformācija TEEB projektu uzsāka Vācija un Eiropas Komisija, atsaucoties G8+5 vides ministru priekšlikumam pēc 2007. gada sanāksmes Potsdamā, Vācijā, veikt neatkarīgu pasaules mēroga pētījumu par bioloģiskās daudzveidības izzušanas ekonomiskajiem aspektiem. Projektu vada Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma ( UNEP ), finanšu atbalstu sniedz Eiropas Komisija, Vācija un Apvienotā Karaliste. Vēlāk pievienojušās Norvēģija, Nīderlande un Zviedrija. UNEP paziņojumu presei un visus TEEB ziņojumus lasiet www.teebweb.org . Preses conference notiks plkst. 14:00 viesnīcā “Sofitel Brussels Europe”, adrese 1 Place Jourdan, Briselē. Ziņu videoizlaidumu skatiet http://www.tvlink.org/media.php?type=video&chid=11&titleleft=Environment&order_by=date&chid=11&offset=5