IP/09/1187 Bruxelles, den 24. juli 2009 72 % af Europas borgere har store forventninger til, at EU kan forbedre beskæftigelsessituationen En ny undersøgelse, som er blevet offentliggjort i dag, viser at 61 % af de europæiske borgere forventer en yderligere forværring af beskæftigelsessituationen som følge af den økonomiske krise. En tredjedel af de beskæftigede er "meget bekymrede" for, at de vil miste deres arbejde som følge af krisen, men samtidig er der dog 72 %, som mener, at EU's indsats for at skabe nye jobmuligheder og bekæmpe arbejdsløsheden har haft positive virkninger, og en tredjedel har kendskab til Den Europæiske Socialfond – EU's vigtigste instrument for investering i arbejdstagere og sikring af beskæftigelsen. "Jeg er ikke overrasket over resultatet af denne undersøgelse. Det er forståeligt, at Europas borgere er bekymrede over den måde, hvorpå krisen påvirker deres job og familier", sagde Vladimír Špidla, EU-kommissær for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og lige muligheder. Han tilføjede: "Det er derfor, EU, siden krisen begyndte, har arbejdet på at begrænse dens virkninger på beskæftigelsen. Vi har for nylig indført mikrokreditter for personer, som ønsker at starte egen virksomhed; vi har sat satsen for støtte fra Socialfonden op til 100 % i de næste to år for at sikre kontinuerlig uddannelse af arbejdstagerne, og vi har opfordret medlemsstaterne til at skaffe 5 millioner lærepladser til unge, der går ud af skolen. Disse foranstaltninger vil bidrage til, at Europas borgere kan bevare deres job, og skulle de miste jobbet, vil de gøre det lettere for dem at finde et nyt. Med hensyn til EU's rolle i beskæftigelsesindsatsen mener 52 % af de europæiske borgere, at den er positiv, og dette tal stiger betydeligt, når man fokuserer på bestemte emner. Når det drejer sig om EU's indsats for at fremme adgangen til uddannelse, mener 78 %, at virkningen er positiv. Når det gælder fremme af lige muligheder er tallet 76 %, bekæmpelse af andre former for forskelsbehandling 73 % og jobskabelse og bekæmpelse af arbejdsløshed 72 %. Ifølge undersøgelsen har cirka 3,5 % af de erhvervsaktive i Europa oplevet at miste deres job på grund af den økonomiske krise. 24 % kender en kollega, der har mistet jobbet, og 36 % har en bekendt eller et familiemedlem, som er blevet ramt. Hårdest ramt er Letland, Litauen, Spanien og Irland, mens Luxembourg, Grækenland og Nederlandene har oplevet forholdsvis færre afskedigelser. En tredjedel af alle europæere i beskæftigelse (32 %) er "meget bekymrede" over, at de kan risikere at miste deres arbejde i fremtiden, og endnu flere er urolige for, at deres partner (38 %) eller børn (47 %) skal miste deres job. Graden af bekymring er tæt forbundet med omfanget af afskedigelser. Borgere i lande, hvor flest har mistet arbejdet, er også de mest bekymrede for yderligere jobreduktioner. Bekymringen over risikoen for afskedigelser forklares og forværres af det forhold, at mindst 6 ud af 10 europæere mener, at krisen bliver værre endnu, og kun 28 % mener, at krisen har toppet; flest bekymrede er der i de baltiske lande (82 % i Letland, 76 % i Estland og 74 % i Litauen mener, at de værste virkninger af krisen endnu er i vente). I lande, der gør omfattende brug flexicurity-modellen, er der en større tro på fremtiden. 45 % af svenskerne og 36 % af danskerne mener, at krisen har toppet. Skulle de få brug for at søge nyt job, ville de fleste respondenter gå efter et job af samme type og på samme sted, eller alternativt udvide jobsøgningen til et andet sted. De er med andre ord mere villige til at flytte til et andet sted end til at skifte til en anden type job. Omkring 1 ud af 4 arbejdsløse europæere siger, at de er parat til at tage et hvilket som helst job. Dette tal har stort set været uændret siden 2006. De fleste europæere mener, at erhvervserfaring og kvalifikationer i disse tider er de to vigtigste aktiver, hvis man ønsker at finde et ny arbejde hurtigt. Herefter følger omstillingsevne. Overordnet set har en tredjedel af de europæiske borgere (33 %) kendskab til Den Europæiske Socialfond, som er EU's vigtigste instrument til støtte for dem, der mister deres arbejde som følge af krisen. Socialfonden er bedst kendt i Slovakiet (59 %), Portugal (58 %) og Spanien (53 %) og mindst kendt i Danmark (17 %). En tredjedel af de adspurgte mente, at Socialfondens budgettildeling på 10 % af EU-budgettet var for lille, og kun 5 % fandt den for stor. Rapporten, et resumé og 27 individuelle landeprofiler er nu tilgængelig. Yderligere oplysninger Special Eurobarometer 316: EU's beskæftigelses‑ og socialpolitik: http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm Europa-Kommissionens websted om den økonomiske krises sociale dimension: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=da&catId=736