IP/09/1244 Briselē, 2009. gada 20. augustā Komisija izvirza jaunu uzdevumu informācijas sabiedrībai — apgūt jauno plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi Apstākļos, kad mainās plašsaziņas līdzekļu izmantošanas paņēmieni un informācijas apjoms ir milzīgs, vairs nepietiek ar prasmēm lasīt, rakstīt un izmantot datoru. Eiropas Komisija šodien nāca klajā ar brīdinājuma, ka gados jauni un vecāki eiropieši varētu palaist garām iespējas, kas paveras mūsdienu augsto tehnoloģiju informācijas sabiedrībā, ja nekas netiks darīts, lai uzlabotu plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi tādā mērā, lai viņi varētu piekļūt attēliem, skaņām un tekstiem, analizēt un izvērtēt tos, un izmantot tradicionālos un jaunos plašsaziņas līdzekļus satura veidošanā un publiskošanā. Komisija norādīja, ka ES valstīm un plašsaziņas nozarei ir jāvairo izpratne par dažādajām plašsaziņas izpausmēm, ar kurām ļaudis sastopas — reklāmām, filmām vai tiešsaistes saturu. "Saziņa ar medijiem mūsdienās nozīmē daudz ko vairāk nekā uzrakstīt vēstuli laikrakstam. Pateicoties plašsaziņas līdzekļiem, īpaši tiem, kas balstīti uz jaunajām digitālajām tehnoloģijām, aizvien vairāk Eiropas iedzīvotāju iesaistās vidē, kuru raksturo koplietošana, saskarsme un radīšana. Mūsdienās patērētāji var veidot paši savu saturu un radīt jaunus darbus, pārveidojot citu veidoto saturu," sacīja informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu komisāre Viviāna Redinga. "Tomēr ļaudis, kas neprot izmantot jaunos plašsaziņas līdzekļus, piemēram, socializēšanās tīklus vai digitālo TV, bieži vien nonāk situācijā, kad ir grūtības ar saziņu un iesaistīšanos apkārtējā pasaulē. Mums jāgādā par to, lai ikvienam bez izņēmuma piemistu plašsaziņas līdzekļu lietotprasme. Visu laiku mēs uzrunājam iedzīvotājus, bet vai viņiem ir iespējas runāt ar mums? Ja iedzīvotāji kļūs par prasmīgiem un radošiem plašsaziņas līdzekļu lietotājiem, tas būs vēl viens solis ceļā uz jauna veida demokrātisku līdzdalību." Lai pilnvērtīgi iesaistītos mūsdienu informācijas sabiedrībā, ļaudīm ir jāsaprot, kā darbojas dažādi plašsaziņas līdzekļi — gan jaunie, gan tradicionālie. Tāpēc šodien Eiropas Komisija, atbildot uz Eiropas Parlamenta aicinājumu, pieņēma politikas vadlīnijas, kurās ES dalībvalstis un nozares pārstāvji aicināti veicināt plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi visā Eiropā, īstenojot pasākumus, lai cilvēki varētu vieglāk izmantot, izprast un kritiski izvērtēt visus plašsaziņas līdzekļus, ar kuriem nākas saskarties — TV un kino, radio, mūziku, presi, internetu un digitālo sakaru tehnoloģijas. Pilnveidojot iedzīvotāju plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi, varētu uzlabot meklētājprogrammu izmantošanas paņēmienus, parādīt skolēniem, kā top filmas vai strādā reklāma. Dažās valstīs (piemēram, Zviedrijā, Īrijā, Apvienotajā Karalistē) plašsaziņas līdzekļu lietotprasme jau ir iekļauta skolu programmā. Apvienotajā Karalistē ir izveidota tīmekļa vietne kidSMAR T, kurā jaunieši var apgūt socializēšanās vietņu drošu lietošanu. Izglītība ir dalībvalstu kompetencē, tomēr Komisija šodien aicināja ES valstis uzsākt diskusiju par to, kā plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi padarīt par svarīgu jautājumu skolās. Ļaudīm, kas izmanto plašsaziņas līdzekļus, jāapzinās riski, kas saistīti ar personas datu publiskošanu. Jo prasmīgāk cilvēki prot šīs tehnoloģijas izmantot, jo labāk izprot, kā darbojas tiešsaistes reklāma, jo labāk viņi var pasargāt savu privātumu. Tāpat cilvēkus ar labāku plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi vairāk interesēs iepazīties ar kultūras mantojumu un Eiropas jaunākajiem kultūras darbiem. Komisi jas ziņojums "Digitālā Eiropa", kas nāca klajā šī mēneša sākumā (IP/09/1221) , liecina, ka Eiropas iedzīvotāji kļūst par aizvien prasmīgākiem interneta un datora lietotājiem — 60 % iedzīvotāju piemīt "digitālās prasmes", kas ir svarīgs plašsaziņas līdzekļu lietotprasmes aspekts. 56 % Eiropas iedzīvotāju vismaz reizi nedēļā izmanto internetu (salīdzinot ar 43 % 2005. gadā), un internetu izmanto arī vairāk cilvēku no nelabvēlīgā stāvoklī esošām grupām (sk. pielikumu). Vairāk internetu izmanto cilvēki ar zemāku izglītības līmeni (2005. gadā 53,5 %, bet 2008. gadā — jau 62,5 %, ja pieņemam, ka 100 % ir kopējais iedzīvotāju skaits, kuri izmanto internetu). Tīmekli vairāk izmanto arī bezdarbnieki (2005. gadā 74,4 %, bet 2008. gadā jau 80,3 %), un sieviešu — interneta lietotāju — skaits ir līdzvērtīgs kopējam lietotāju skaitam ES iedzīvotāju vidū (2005. gadā 88,4 %, 2008. gadā 94,6 %). Salīdzinājumā ar 2006. gadu vismaz par 3 % ir pieaudzis to sieviešu, bezdarbnieku un par 55 gadiem vecāku ļaužu skaits, kas prot lietot datoru un internetu. Interneta pieslēgums (īpaši platjoslas pieslēgums) kļūst aizvien lētāks, tomēr 24 % Eiropas iedzīvotāju, kam mājās nav interneta, apgalvoja, ka tam galvenais iemesls ir interneta lietošanas iemaņu trūkums. Priekšvēsture Plašsaziņas līdzekļu lietotprasme ir prasme piekļūt, izprasti un kritiski izvērtēt dažādus plašsaziņas līdzekļu aspektus un saturu un sazināties dažādos kontekstos. Tā attiecas uz visiem plašsaziņas līdzekļiem, tostarp TV un kino, radio un mūzikas ierakstiem, presi, internetu un citām digitālām tehnoloģijām. 2007. gadā Komisija nāca klajā ar paziņojumu par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi ( IP/07/1970 ), kas bija daļa no pasākumiem, lai veidotu vienoto tirgu audiovizuālajā nozarē; pie šiem pasākumiem pieder arī Audiovizuālo plašsaziņas pakalpojumu direktīva ( MEMO/08/803 ) , kurā paredzēti pārrobežu noteikumi tādām jomām kā reklāma, un MEDIA 2077 atbalsta programma Eiropas kino ( IP/07/169 ). Plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi Komisija popularizē arī ar filmu izpratības projektiem, ko īsteno saskaņā ar sagatavošanas darbību “MEDIA International" . Šīs iniciatīvas mērķis ir atbalstīt pasākumus, lai vairotu iedzīvotāju, īpaši jauniešu, zināšanas un izpratni par trešo valstu kinematogrāfiskajiem un audiovizuālajiem darbiem (un līdzīgus pasākumus trešās valstīs). Ar šodien publiskoto Komisijas ieteikumu par plašsaziņas līdzekļu lietotprasmi var iepazīties vietnē http://ec.europa.eu/avpolicy/media_literacy/index_en.htm Ar ziņojumu par Eiropas digitālo konkurētspēju var iepazīties vietnē http://ec.europa.eu/i2010 Annex Europe's most active Internet users live in Scandinavia Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals 24% of the unconnected say they are not online because they do not know how to use the web Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Computer and internet skills development in the EU from 2005 to 2007 Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Commission study, Digital Literacy Review - Public policies and stakeholders initiatives in support of Digital Literacy Index composition: No skills = 0 of 6 skills performed, low level of skills = 1-2 of 6 skills performed, medium or high level of skills = 3-6 of 6 skills performed. The 6 skills looked at are the following: a) Copying or moving a file or folder b) Using copy and paste tools to duplicate or move information within a document c) Using basic arithmetic formulas in a spreadsheet d) Compressing (or zipping) files e) Connecting and installing new devices, e.g. a printer or a modem f) Writing a computer program using a specialised programming language Related to questions E3 for computer skills and E4 for internet skills in the Eurostat Community Survey on ICT usage in Households and by Individuals. See annex 1 and 2 for exact data and breakdowns. Note that index skill questions regarding computer skills differed in 2005 with the simple item related to the ability to use a mouse to open programs being substituted with the somewhat more demanding item related to the ability to connect and install new devices such as a printer or a modem. Percentages of all individuals aged 16-74. Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Eurostat Community Survey on ICT Usage by Households and by Individuals