IP/09/1803 Bruxelles, den 23. n ovember 2009 EU's arbejdsmarkeder hårdt ramt af krisen, men mere robuste end forventet Krisen har holdt sit indtog på EU's arbejdsmarkeder og har vendt den beskæftigelsesfremgang, som ellers var opnået siden 2000, hedder det i 2009‑rapporten om beskæftigelsen i Europa, der offentliggøres i dag . Beskæftigelsesnedgangen er især gået ud over mænd, unge, lavtuddannede arbejdstagere og arbejdstagere med midlertidig beskæftigelse. Antallet af arbejdspladser i EU er faldet med over 4 mio. siden krisens start, selv om virkningerne er afbødet noget, fordi man har anvendt arbejdsfordeling eller andre ordninger. Men disse foranstaltninger har, uanset at de har været omfattende, ikke i sig selv på kort sigt kunnet bane en farbar vej ud af krisen. Der skal i beskæftigelsespolitikken lægges vægt på, at vi forbereder os til at gå over til en lavemissionsøkonomi. Vladimír Špidla, EU-kommissær for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling, udtalte: "Rapporten viser, at det er vigtigt at forene vores indsats mod krisen på kort sigt med de strukturreformer, der skal gennemføres på længere sigt. Reformerne er afgørende for, at EU's økonomi og arbejdsmarkeder kan komme ud af lavkonjunkturen og samtidig være velforberedte til fremtidige udfordringer, ikke mindst overgangen til lavemissionsøkonomien." På baggrund af denne udfordring redegøres der i den 21. udgave af rapporten om beskæftigelsen i Europa nærmere for to hovedtemaer i EU's arbejdsmarkedspolitik: skift til, fra og mellem job og klimaforandringernes indvirken på jobmarkedet. Arbejdsmarkederne i EU er mere dynamiske, end man ofte tror, men langtidsledigheden er stadig en alvorlig trussel De europæiske arbejdsmarkeder har været særdeles dynamiske i de senere år, eftersom ca. 22 % af de europæiske arbejdstagere hvert år skifter job. Denne dynamik forekommer ikke kun i lande, der normalt betragtes som "fleksible", f.eks. Danmark og Det Forenede Kongerige, men i alle EU-lande, selv om tallene svinger fra 14 % af arbejdstagerne i Grækenland og 16 % i Sverige til over 25 % i Danmark, Spanien, Finland og Det Forenede Kongerige. Dette skal ses i forlængelse af en støt stigning siden slutningen af 1990'erne i antallet af ikke-erhvervsaktive og arbejdsløse i EU, der har fået beskæftigelse, hvilket tyder på, at der har været en gennemgribende strukturel forbedring af vore arbejdsmarkeder. Ikke alle arbejdstagere har dog haft lige stor glæde af denne positive udvikling. Skønt antallet af langtidsledige er faldet siden 1990'erne, er langtidsledighed stadig en alvorlig udfordring. I de senere år har næsten 45 % af alle arbejdsløsheds perioder i EU mod kun omkring 10 % i USA varet i over et år. Det er blevet endnu mere presserende at løse dette problem , efter at krisen er sat ind. En politik med det formål at støtte arbejdstagernes overgang til beskæftigelse i tråd med principperne for "flexicurity" er nøglen til sænkning af langtidsledigheden og bevarelse af arbejdstagernes beskæftigelsesevne. Lavemissionspolitikker vil betyde store ændringer af beskæftigelsesstrukturen i EU EU's skift til en konkurrencedygtig lavemissionsøkonomi bliver en vigtig drivkraft set i arbejdsmarkedsperspektiv. Selv om den samlede nettovirkning for jobskabelsen måske ikke bliver så stor – da muligheden for at skabe nye "grønne" job og gøre eksisterende arbejdspladser grønne re delvis bliver modvejet af, at eksisterende arbejdspladser nedlægges – så vil de bagvedliggende strukturelle forandringer betyde, at arbejdstagerne skal omfordeles på tværs af økonomiske sektorer og kvalifikationsgrupper. Klimaforandringerne og de dermed forbundne politiske indgreb får derfor stor betydning for den fremtidige efterspørgsel efter kvalifikationer. De nye kompetencer, der bliver nødvendige i lavemissionsøkonomien, vil i det mindste i begyndelsen give især højt kvalificerede arbejdstagere et forspring. Med markedets udnyttelse af den nye teknologi bliver det imidlertid også muligt for lavere kvalificerede arbejdstagere at udføre disse job – forudsat at de får den nødvendige oplæring . Hovedingredienserne i en nemmere overgang til lavemissionsøkonomi er altså, at der lægges politisk vægt på kvalifikationer – at jobskifte gøres lettere, og at risikoen for, at der opstår udækkede behov for og mangel på kvalifikationer, begrænses – samtidig med at arbejdsmarkedets parter er i stadig dialog med hinanden. Rapporten om beskæftigelsen i Europa danner det analytiske grundlag for den fælles rapport om beskæftigelsen, som Kommissionen den 9. december forelægger et udkast til. Den fælles rapport om beskæftigelsen udgør analyse- og rapporteringselementet i EU's strategi for vækst og beskæftigelse. MEMO/09/514 Rapport om beskæftigelsen i Europa 2009: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=119&langId=en Abonnér på Europa-Kommissionens gratis nyhedsbrev om beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og ligestilling, der tilsendes pr. e-mail: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter