IP/09/112 Bryssel den 22 januari 2009Stora framsteg inom innovation i EuropaDen europeiska resultattavlan för innovation 2008 som publiceras idag visar att EU uppnått goda resultat i fråga om innovation före finanskrisen. Innovationsklyftan mellan EU och USA och Japan har minskat, särskilt tack vare de stora framsteg som gjorts i många nya medlemsstater som Cypern, Rumänien och Bulgarien. Utvecklingen har gått framåt i EU särskilt i fråga om mänskliga resurser och tillgången till finansiering för innovation. Företagens investeringar i innovation ligger dock fortfarande på en ganska låg nivå, särskilt om man jämför med USA och Japan. Parallellt med denna rapport ges i 2008 års rapport om vetenskap, teknik och konkurrenskraft en mer ingående analys av tendenser som rör FoU i näringslivet och den offentliga sektorn, teknisk utveckling och genomförandet av det europeiska området för forskningsverksamhet. – I kristider är det aldrig en lösning att stoppa investeringarna i forskning och innovation. Sådana investeringar är nödvändiga för att EU ska kunna stärka sin position trots den ekonomiska krisen och möta de utmaningar som klimatförändringarna och globaliseringen innebär. EU har många tillgångar, bland annat ett alltmer attraktivt forskningsområde och ett innovationsresultat som ständigt förbättras. Det krävs dock fortsatta insatser, särskilt med tanke på näringslivets relativt sett låga investeringar. Kommissionens initiativ för att förbättra forskningens effektivitet i EU, stimulera innovation och utveckla högteknologiska marknader visar att EU är på rätt spår, betonar kommissionens vice ordförande Günter Verheugen, som ansvarar för närings- och industripolitik, och forskningskommissionären Janez Potočnik. Rapporten visar att de europeiska länderna kan indelas i fyra grupper efter uppnått innovationsresultat och att praktiskt taget alla länder har förbättrat sina resultat om än i olika takt:Schweiz, Sverige, Finland, Tyskland, Danmark och Storbritannien är innovationsledare med ett resultat som ligger betydligt högre än EU-genomsnittet. Av dessa är det Schweiz och Tyskland som står för den snabbaste resultatförbättringen. Österrike, Irland, Luxemburg, Belgien, Frankrike och Nederländerna är innovationsföljare och har ett resultat över EU-genomsnittet. Irland har den snabbaste resultatförbättringen inom gruppen, följt av Österrike. Cypern, Island, Estland, Slovenien, Tjeckien, Norge, Spanien, Portugal, Grekland och Italien är måttliga innovatörer med ett innovationsresultat under EU-genomsnittet. Cyperns utveckling ligger en bra bit över genomsnittet för gruppen, följt av Portugal. Malta, Ungern, Slovakien, Polen, Litauen, Kroatien, Rumänien, Lettland, Bulgarien och Turkiet är eftersläntrare med ett innovationsresultat som är betydligt lägre än EU-genomsnittet. De flesta av dessa länder håller på att komma ikapp. Bulgarien och Rumänien har förbättrat sitt resultat snabbast. Sammanfattningar av innovationsresultatet för de 27 medlemsstaterna finns i MEMO/09/18.INNOVATIONSRESULTAT (SAMMANFATTANDE INNOVATIONSINDEX 2008) [ Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED ] Anm.: Det sammanfattade innovationsindexet (SII) består av 29 indikatorer med ett lägsta möjligt resultat på 0 och ett högsta möjligt resultat på 1. På grund av eftersläpningen i fråga om tillgången till uppgifter visar innovationsindexet 2008 resultaten för 2006/2007. Minskade skillnader jämfört med USA och Japan Analysen av uppgifter på EU-nivå visar att framstegen varit betydande både i absoluta termer (jämfört med för fem år sedan) och i förhållande till USA och Japan. En jämförelse med fler länder visar också att EU står sig ganska väl i konkurrensen med framväxande ekonomier. Framsteg har gjorts särskilt i fråga om mänskliga resurser för innovation (utexaminerade från högre utbildning), bredbandstillgång och tillgång till riskkapital. Svagheter kvarstår dock när det gäller företagens investeringar – EU ligger efter både USA och Japan i fråga om FoU- och IT-utgifter. Trots det som sägs i rapporten om vikten av icke-teknisk innovation har EU-företagens utgifter för sådan innovationsverksamhet (t.ex. utbildning, design, marknadsföring och ny utrustning) minskat. Innovation för ekonomisk återhämtning Den europeiska resultattavlan för innovation är baserad på uppgifter som tagits fram före finanskrisen. De avspeglar dock aktuella utvecklingstendenser och starka och svaga sidor som måste beaktas vid utarbetandet av åtgärder. De framsteg som gjorts i EU före finanskrisen ger företagarna bättre förutsättningar för återhämtning genom innovation. Att de europeiska företagen investerar i innovation i betydligt mindre utsträckning än de huvudsakliga konkurrenterna är dock en klar nackdel som behöver åtgärdas, bland annat genom förnyat offentligt stöd till innovativa företag – t.ex. initiativet för att främja framväxten av ledande marknader (se IP/08/12) som främjar efterfrågan på nya varor och tjänster. Ytterligare lärdomar har hämtats från den rapport om innovationsutvecklingen som publicerades tillsammans med resultattavlan. Där redovisas också en oberoende expertanalys av utvecklingen i fråga om nationell innovationspolitik och styrning som bygger på länderrapporter utarbetade av oberoende experter (finns på webbplatsen för Pro Inno-initiativet). Detta visar att utvecklingen går mot ökat stöd för innovativa nystartade företag och strategier som rör nya utmaningar som klimatförändringar och resursproduktivitet. Rapporten kommer att användas när Europeiska kommissionen utvärderar dagens innovationspolitik och fastställer prioriteringar för framtiden. Bakgrundsinformation: Den europeiska resultattavlan för innovation har utarbetats av Maastricht Economic and social Research and training centre on Innovation and Technology (UNU-MERIT) på uppdrag av GD Näringsliv vid Europeiska kommissionen. Innovationsrapporten har utarbetats av en expertgrupp ledd av Atens universitet och Technopolis-gruppen. Rapporterna finns att läsa på: http://www.proinno-europe.eu/metricsMer information finns i MEMO/09/18, IP/09/92, MEMO/09/19