IP/09/655 Brüssel, 29. aprill 2009ELi 2010. aasta eelarve põhieesmärk on majanduse elavdamineEuroopa viimaste aastate sügavaima majanduslanguse tingimustes võttis komisjon täna vastu 2010. aasta esialgse eelarveprojekti summas 139 miljardit eurot. Järgmise aasta kulutuste peaeesmärk on majanduskasvu taastamine ning ettepaneku kohaselt suunatakse põhiosa (45%) vahenditest kasvu- ja tööhõivemeetmetesse, mille eelarve suureneb 2009. aastal 3,2% võrra ning millega soovitakse toetada konkurentsivõime taastamist kogu ELis. Suuremate teadus- ja energeetikaprogrammide vahendid kasvavad rohkem kui 12% võrra ning raha saab juurde ka ühtekuuluvuspoliitika, mille raames läheb EL 12 riikidele 52% ühtekuuluvusfondi ja struktuurifondide vahenditest. Suurenevad kõik eelarverubriigid ning kulukohustuste assigneeringute kogusummaks on ette nähtud 138,6 miljardit eurot (1,18% kogurahvatulust) ning maksete assigneeringute kogusummaks 122,3 miljardit eurot (1,04% kogurahvatulust). Euroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas, kes on haldusküsimuste, auditi ja pettusevastase võitluse volinik ning vastutab ka finantsplaneerimise ja eelarve eest, ütles ettepaneku esitamisel järgmist: "Selle eelarvega tahame me aidata ära hoida veelgi järsemat majanduslangust. Teadus- ja innovatsiooniprogramme rahastatakse 6 miljardi euro ulatuses ning 9 miljonit inimest saavad toetust Euroopa Sotsiaalfondi kaudu." Ta lisas: „2010. aastal võetakse kasutusele ka teine osa ELi eelarvest majanduse elavdamise kavasse antavast panusest, millega kriisist ülesaamiseks eraldatavate vahendite kogusumma ulatub ajavahemikus 2008–2010 rohkem kui 6 miljardi euroni.”62 miljonit eurot tööhõive, infrastruktuuri ja konkurentsivõime edendamiseks ELi esmatähtis ülesanne järgmisel aastal on suunata vahendeid projektidesse, mille abil säilitatakse ja luuakse töökohti, aidatakse ettevõtteid ning taastatakse konkurentsivõime. Üleeuroopalistele transpordi- ja energiavõrkudele eraldatakse 12,7% rohkem vahendeid kui 2009. aastal (1,08 miljardit eurot) ning konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi eelarve suureneb 3,3% võrra (0,5 miljardit eurot). 2010 on kuulutatud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aastaks, mille eelarve on peaaegu 20 miljonit eurot, millest rahastatakse algatusi kõikides liikmesriikides. ELi olulisima satelliitnavigatsiooniprojekti Galileo teiseks tegevusaastaks eraldatakse 8% rohkem vahendeid (0,9 miljardit eurot). Lõviosa ühtekuuluvusfondi vahenditest läheb EL 12 riikidele Tööhõive ja konkurentsivõime edendamiseks eraldatavast 62 miljardist eurost 49 on ette nähtud ühtekuuluvusmeetmeteks kõikides liikmesriikides. Jätkub kasvav toetus 2004. ja 2007. aastal ELiga ühinenud liikmesriikidele (EL 12). Esimest korda läheb EL 12-le suurim osa ELi ühtekuuluvus- ja struktuurifondide vahenditest (52%). Järjest tuntavamat mõju avaldavad EL 12 riikidele makstavad suurenevad põllumajandustoetused: nüüd moodustavad need toetuste kogusummast peaaegu 20% ehk 11 miljardit eurot. Tänu ühisele põllumajanduspoliitikale, ühtsele turule ja kõrgematele turuhindadele on EL 12 põllumajandustootjate sissetulek tänaseks 47% suurem kui enne ühinemist. Loodusvaradega seotud vahenditeks eraldatakse kõikidele liikmesriikidele kokku 59 miljardit eurot, mille hulka kuuluvad ka suurenenud keskkonna- ja maaelu arengu kulutused, mis kasvavad ligikaudu 2,5% ehk peaaegu 15 miljardi euroni. Euroopa majanduse elavdamise kava rahastamise teine etapp 2009. aasta aprillis jõudsid Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon kokkuleppele vajaduses eraldada veel 5 miljardit eurot ELi suuremate energia- ja lairiba-infrastruktuuriprojektide rahastamiseks ning ühise põllumajanduspoliitika läbivaatamisest tulenevate probleemidega tegelemiseks maapiirkondades. 2009. aastal teha otsustatud 2,6 miljardi euro suurust rahasüsti täiendatakse 2,4 miljardi euroga 2010. aasta eelarvest. Vahendite allikate üle otsustatakse 2010. aasta eelarvemenetluse käigus. 8 miljardit eurot välisabi 2010. aastal jätkab EL pingutusi vaesemate riikide abistamiseks ning soovib säilitada oma tugevat positsiooni maailmas, et tulla toime ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutus, toiduga kindlustatus ja üleilmastumine. EL annab arenguriikidele abi arengukoostöö rahastamisvahendi kaudu, mille eelarve suureneb 1,7% võrra, ulatudes 2,4 miljardi euroni. Ühinemiseelne abi (IPA) suureneb peaaegu 5% võrra ehk 1,6 miljardi euroni. ELi ühise välis- ja julgeolekupoliitika vahendid kasvavad 16% võrra, küündides 282 miljoni euroni. 2010. aasta eelarvest rahastatakse ka ühe miljardi euro suuruse eelarvega toiduabi rahastamisvahendi viimast osa (170 miljonit eurot). Turvalisem EL kõigi jaoks Kooskõlas ELi seitsmeaastase finantsraamistikuga kasvavad eelarves kõige enam kulutused projektidele, mille eesmärk on kuritegevuse ja terrorismi vastane võitlus ning rändevoogude haldamine. Nende valdkondade kogueelarve on peaaegu 1 miljard eurot ning kasv 13,5%. ELi institutsioonide halduskulud seevastu suurenevad vähe – 2,1%, nendest Euroopa Komisjoni kulutused isegi alla ühe protsendi (0,9%), moodustades kokku 3,6 miljardit eurot. Taust Eelarves nähakse ette nii kulukohustused (õiguslik kohustus eraldada rahalisi vahendeid, kui on täidetud teatavad tingimused) kui ka maksed (sularaha või pangaülekanne toetuse saajale). ELi lõplik eelarve võetakse vastu Euroopa Parlamendi täiskogu istungil detsembris.