IP/09/1803 Bruselj, 23. novembra 2009 Kriza močno prizadela evropske trge dela, ki pa so proti pričakovanjem bolj trdoživi Glede na danes objavljeno poročilo o zaposlovanju v Evropi v letu 2009 kriza terja svoj davek na trgih dela EU in s tem obrača trend zaposlovanja, ki je od leta 2000 naraščal. Krčenje zaposlovanja je najbolj prizadelo moške, mlade, nižje kvalificirane in delavce z začasnimi pogodbami. Zaradi krize je bilo ukinjenih več kot 4 milijone delovnih mest, čeprav so vpliv krize nekoliko ublažili krajši delovni čas in druge sheme zaposlovanja. Sicer so tovrstni kratkoročni ukrepi zelo pomembni, vendar sami ne morejo zagotoviti uspešnega izhoda iz krize. Politike zaposlovanja se morajo usmeriti k prehodu na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika. Vladimír Špidla, evropski komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti, je dejal: „Poročilo kaže, kako pomembno je uskladiti kratkoročne odzive na krizo z dolgoročnimi strukturnimi reformami. Te reforme gospodarstva in trgov dela so bistvenega pomena za EU, da bo iz trenutne krize prišla dobro pripravljena na prihodnje izzive, med katerimi izstopa prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika.“ 21. letna izdaja poročila o zaposlovanju v Evropi ob upoštevanju tega izziva podrobneje obravnava dve ključni vprašanji za prihodnje politike trga dela v EU, in sicer dinamiko zaposlovanja ter vpliv podnebnih sprememb na trg dela. Trgi dela v EU bolj dinamični, kot se običajno zdi, vendar nevarnost dolgoročne brezposelnosti še vedno preži Evropski trgi dela so se v zadnjih letih izkazali za zelo dinamične, saj vsako leto okoli 22 % evropskih delavcev zamenja delovno mesto. Tovrstne dinamičnosti ne poznajo le države, ki se ponavadi štejejo za „fleksibilne“, kot sta Združeno kraljestvo ali Danska. Prisotna je namreč v vseh državah EU, čeprav njen obseg sega od 14 % v Grčiji, 16 % na Švedskem in prek 25 % v Združenem kraljestvu, Španiji, na Finskem in Danskem. Zdi se, da je to posledica trajnejše rasti prehodov med nedejavnostjo in brezposelnostjo v zaposlenost, ki se je začela v poznih devetdesetih letih prejšnjega stoletja in nakazuje bistveno strukturno izboljšanje na evropskih trgih dela. Vendar ta pozitivni trend ni v enaki meri koristil vsem delavcem. Čeprav se je stopnja dolgotrajne brezposelnosti v EU od devetdesetih let prejšnjega stoletja znižala, še vedno predstavlja pereč problem. V zadnjih letih je skoraj 45 % obdobij brezposelnosti v EU trajalo več kot leto dni, medtem ko v ZDA beležijo le 10 % tovrstnih primerov. Spopadanje s tem problemom je po začetku krize postalo še toliko pomembnejše. Ključno vlogo pri zmanjševanju dolgotrajne brezposelnosti in ohranjanju zaposlenosti imajo politike, ki podpirajo prehod delavcev iz brezposelnosti in upoštevajo načela prožne varnosti. Politike z nizkimi emisijami ogljika bodo korenito spremenile zaposlitvene strukture v EU Prizadevanja EU za konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika bodo z vidika trga dela pridobila na pomembnosti. Čeprav ni pričakovati velikega števila ustvarjenih delovnih mest, saj bo ustvarjanje „zelenih“ delovnih mest in „pozelenitev“ obstoječih delovnih mest deloma pomenilo tudi izgubo nekaterih obstoječih delovnih mest, bodo temeljne strukturne spremembe vključevale premestitev delavcev v vseh gospodarskih sektorjih in vrstah kvalifikacij. Podnebne spremembe in s tem povezani ukrepi bodo tako močno vplivali na prihodnje potrebe po kvalifikacijah delavcev. Nove kompetence, ki jih zahteva gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika, bodo vsaj na začetku dale prednost visokokvalificiranim delavcem. Vendar bi z razširitvijo novih tehnologij tudi manj izobraženi delavci morali dobiti možnost zaposlitve, pod pogojem, da bodo deležni ustreznega usposabljanja. Zaradi lažjega prehoda na nova delovna mesta ter v izogib primanjkljaju in pomanjkanju znanj in spretnosti se mora politika osredotočiti zlasti na znanja in spretnosti, saj bo tako skupaj s primernim socialnim dialogom olajšan prehod na gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika. Poročilo o zaposlovanju v Evropi je analitična podlaga za skupno poročilo o zaposlovanju, katerega predlog bo Komisija predstavila 9. decembra. Skupno poročilo kot del strategije EU za rast in delovna mesta vsebuje analizo zaposlovanja in poroča o njem. MEMO/09/514 Poročilo o zaposlovanju v Evropi v letu 2009: http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=119&langId=en Naročite se na brezplačni elektronski bilten Evropske komisije o zaposlovanju, socialnih zadevah in enakih možnostih: http://ec.europa.eu/social/e-newsletter