IP/ 09/1333 Bruxelles, den 17. september 2009 Mælk: Kommissionen foreslår yderligere foranstaltninger for at hjælpe mælkesektoren på kort, mellemlang og lang sigt Mariann Fischer Boel, kommissær med ansvar for landbrug og landdistriktsudvikling, gjorde i dag indgående rede for det seneste nye i Kommissionens igangværende kampagne for at hjælpe EU's mælkeproducenter ud af den aktuelle markedskrise. Den pakke af foranstaltninger, der i dag forelægges for Europa-Parlamentet, er en opfølgning af Kommissionens rapport fra juli og indeholder både kortsigtede foranstaltninger og tiltag, der skal sikre mælkesektorens overlevelse på længere sigt. Kommissionen har allerede taget skridt til at give medlemsstaterne mulighed for at udbetale midlertidig støtte på op til 15 000 EUR til landbrugsproducenterne. Den foreslår også, at den nødklausul, som allerede gælder for andre landbrugssektorer, også skal gælde for mælkesektoren, så det bliver muligt at reagere hurtigere på fremtidige markedsforstyrrelser. Ændringer i medlemsstaternes kvoteopkøbsordninger vil garantere, at kvoter, der er opkøbt til den nationale reserve, ikke længere medregnes som en del af den nationale kvote, når det skal afgøres, hvorvidt der skal opkræves tillægsafgift. Besluttes det at opkræve tillægsafgift, så kan den del, der svarer til de opkøbte kvoter, anvendes til omstrukturering. Med henblik på udviklingen på længere sigt vil Kommissionen nedsætte en arbejdsgruppe af eksperter fra medlemsstaterne og Kommissionen. Den skal bl.a. se på kontraktforholdene mellem landbrugsproducenterne og mælkeindustrien, resultaterne af den rapport om forsyningskæden i mælkesektoren, der vil blive offentliggjort inden årets udgang, og muligheden for et terminsmarked for mælk. "Denne pakke bygger på de mange tiltag, vi allerede har gjort, og som ser ud til at virke," sagde kommissær Mariann Fischer Boel. "Vi er begyndt at kunne se lyset for enden af tunnelen for vores mælkeproducenter. Derfor er jeg mere end nogen sinde besluttet på ikke at vende "tilbage til fremtiden" med foranstaltninger, der vil kunne skade mælkesektoren på længere sigt og fratage producenterne ethvert fast holdepunkt. Vi kan ikke bare vende på en tallerken og gå imod de beslutninger, der blev truffet i forbindelse med sundhedstjekket, og det bad Det Europæiske Råd os også udtrykkeligt om ikke at gøre. Jeg er overbevist om, at de idéer, som er blevet fremsat i dag, konkret vil kunne hjælpe vores mælkeproducenter. Vi bliver også nødt til at tænke over, hvad vi kan gøre på mellemlang og lang sigt. Det har Frankrig og Tyskland allerede nogle konstruktive idéer til." Foranstaltninger på kort sigt Kommissionen vil i de kommende uger ændre statsstøttereglerne, så medlemsstaterne midlertidigt kan yde støtte på op til 15 000 EUR pr. producent i henhold til de midlertidige EF-regler for statsstøtte til afhjælpning af den aktuelle krise. Artikel 186 i den fælles markedsordning vil fremover også komme til at gælde for mælkesektoren, så Kommissionen på egen hånd hurtigt kan træffe midlertidige foranstaltninger i tilfælde af markedsforstyrrelser. Kommissionen foreslår, at den måde, medlemsstaternes kvoteopkøbsordninger fungerer på, ændres. For øjeblikket kan medlemsstaterne til omstruktureringsformål "opkøbe" kvoter fra producenterne og overføre dem til den nationale reserve. Den nationale reserve medregnes som en del af medlemsstatens samlede kvote. Hvis individuelle producenter overskrider deres kvote, men medlemsstaten som helhed, inkl. den nationale reserve, ikke gør det, skal der ikke betales tillægsafgift. Kommissionen foreslår, at de opkøbte kvoter, der findes i den nationale reserve, ikke længere skal medregnes som en del af den nationale kvote, når det skal afgøres, hvorvidt der skal opkræves tillægsafgift. Besluttes det at opkræve tillægsafgift, så kan den del, der svarer til den opkøbte kvote, anvendes til omstrukturering. Foranstaltninger på mellemlang og lang sigt Kommissionen foreslår, at der nedsættes en arbejdsgruppe af eksperter fra Kommissionen og medlemsstaterne. Den skal se på en række spørgsmål, herunder: muligheden for at fastsætte regler for kontraktforholdene mellem mælkeproducenterne og mælkeindustrien for at skabe bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på markedet og samtidig sikre loyal konkurrence konklusionerne i den rapport om forsyningskæden i mælkesektoren, som Kommissionen har lovet at fremlægge inden årets udgang spørgsmålet om, hvorvidt et terminsmarked i Europa vil kunne være med til at skabe større prisgennemsigtighed på længere sigt spørgsmålet om, hvordan bedste praksis, når det gælder produktionsomkostninger og innovation, kan udbredes i hele EU's mælkesektor. Den seneste udvikling på markedet for mælk Ifølge de seneste data er priserne begyndt at rette sig. I løbet af en måned er smørpriserne steget med 4 % i Frankrig, 8 % i Tyskland og endnu mere i Storbritannien. Skummetmælkspriserne er gennemsnitligt steget med 2-3 % i EU. Ostepriserne er steget med 5-7 %, siden eksportreglerne blev ændret i august. Den gennemsnitlige EU-mælkepris steg med næsten 2 % i august, og der opkøbes næsten ikke længere til intervention. Foranstaltninger, der allerede er truffet Kommissionen forventer at bruge yderligere 600 mio. EUR til markedsforanstaltninger i år. 70 % af de direkte betalinger kan udbetales allerede i oktober i år, hvilket er tidligere end normalt. Som led i sundhedstjekket og den økonomiske genopretningsplan er der yderligere 4,2 mia. EUR til rådighed til at klare "nye udfordringer", herunder omstrukturering af mælkesektoren. Disse midler lægges til dem, der allerede er afsat til landdistriktsudvikling. Kommissionen har allerede øget støtten til skolemælksordningen og til salgsfremstød for mælk og mejeriprodukter.