IP/09/740 Brüssel, 12.05.2009Suurte võimalustega väike kiip: ELi uued soovitused aitavad tagada, et 21. sajandi vöötkood ei ohusta isikuandmete turvalisustAjal, mil järgmiseks aastakümneks prognoositakse RFID-kiipide ülemaailmse turu viiekordset kasvu, tuleb eurooplastele anda võimalus selliste kiipide abil oma igapäevaelu lihtsamaks muuta, ent samas peavad nad saama kiipide kasutamise üle ise otsustada. Maailmas on juba enam kui kuus miljardit RFID-kiipi – mikroelektroonilist seadet, mida saab integreerida mitmesugustesse igapäevastesse tarbeesemetesse külmikutest bussikaardini. Raadiosagedustuvastuse (RFID) tehnoloogia abil töötleb selline kiip andmeid automaatselt, kui see asetada „lugeja” juurde, mis kiibi aktiveerib, püüab kinni selle raadiosignaali ning vahetab kiibiga andmeid. RFID-kiipe kasutatakse näiteks tööruumidesse pääsemiseks ja teemaksu maksmiseks. Euroopa Komisjon võttis täna vastu soovitused, mis aitavad tagada, et kõik, kes on seotud selliseid mikrokiipe kasutava tehnoloogia väljatöötamise või rakendamisega, austavad inimese põhiõigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, mis on sätestatud 14. detsembril 2007 välja kuulutatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (Charter of Fundamental Rights of the European Union). „RFID-kiibid kujutavad endast paljutõotavat tulevikutehnoloogiat, mis aitab elu väga erineval viisil lihtsamaks muuta. Igapäevased tarbeesemed muutuvad võrguga ühendudes ja teavet edastades äkki „taibukaks”. Kujutage ette näiteks külmikuid, mis teatavad teile piima säilivusaja möödumisest, või toidupakendeid, mis hoiatavad lapsevanemaid võimalike allergiate eest,” lausus ELi infoühiskonna ja meedia volinik Viviane Reding. „Väikestel kiipidel, mis võimaldavad esemetevahelist teabeedastust, on ilmselge majanduslik potentsiaal. Samas peavad eurooplased selle uue tehnoloogia tulekuks valmis olema. Sellepärast andis Euroopa Komisjon täna tööstusharule ranged soovitused. Euroopa tarbijad peavad olema kindlad, et kui küsimus on isikuandmetes, peab nende kaitse olema raudselt tagatud ka muutuvas tehnoloogilises keskkonnas. Seepärast soovib komisjon, et RFID-tehnoloogia annaks tarbijatele võimaluse teha kindlaks, et nende andmed on turvaliselt kaitstud, mis on ka parim viis tagada sellele tehnoloogiale majanduslik edu, sest Euroopa osa ülemaailmsest RFID-kiipide turust kasvab järgmise kaheksa aastaga 35%ni.” RFID-kiibid ehk raadiomärgised võivad avaldada ja juba avaldavadki väga suurt mõju ärile, avalikele teenustele ja tarbekaupadele, ja seda kõige erinevamal moel, aidates näiteks tõhustada tervishoiuteenuseid ja jäätmete ringlussevõttu ning vähendades aega, mis kulub teemaksupunktides ja lennujaamas pagasit oodates. Et Euroopa oleks nendeks muutusteks valmis, määras komisjon täna kindlaks järgmised eraelu puutumatuse ja andmekaitse põhimõtted:Tarbijad peaksid olema teadlikud, kas nende ostetavad tooted sisaldavad RFID-kiipe või mitte. Kui tarbijad ostavad kiipe kasutavaid tooteid, tuleb kiibid müügikohas automaatselt, viivitamata ja tasuta desaktiveerida, välja arvatud juhul, kui tarbija valib selgesõnaliselt kiibi kasutamise, paludes see jätta toimimisvalmis olekusse. Sellest reeglist võib teha erandeid, näiteks jaemüüjate tarbetu ülekoormamise vältimiseks, kuid ainult pärast seda, kui on hinnatud vastava kiibi mõju isikuandmete turvalisusele. RFID-kiipe kasutavad ettevõtted või riigiasutused peaksid andma tarbijatele selget ja lihtsasti mõistetavat teavet selle kohta, kas nende isikuandmeid kasutatakse, mis liiki andmeid kogutakse (näiteks nimi, aadress, sünniaeg) ja mis eesmärgil seda tehakse. Samuti peaksid nad selgelt märgistama seadmed, mis „loevad” kiipidele salvestatud teavet, ja tarbijatele selgitama, kust saab täpsemat teavet. Jaekaubandusühingud ja -organisatsioonid peaksid suurendama tarbijate teadlikkust kiipe sisaldavatest toodetest, võttes selliste toodete tähistamiseks kasutusele ühise üleeuroopalise märgise. Ettevõtted ja riigiasutused peaksid enne kiipide kasutuselevõttu viima läbi eraelu puutumatuse ja andmekaitse mõjuhinnangud. Need hinnangud vaatavad läbi riiklikud andmekaitseasutused ja need peaksid tagama, et isikuandmed on kindlalt kaitstud.2008. aastal müüdi maailmas 2,2 miljardit RFID-kiipi (mida kasutatakse näiteks teemaksupunktides ja veokonteinerite identifitseerimiseks), umbes kolmandik neist Euroopas. RFID-kiipide ülemaailmseks turuväärtuseks hinnatakse 2008. aastal 4 miljardit eurot ja prognooside kohaselt kasvab see 2018. aastaks ligikaudu 20 miljardi euroni. Taust: 2006. aastal algatas Euroopa Komisjon avaliku arutelu (IP/06/289) RFID-kiipide (raadiosagedustuvastuse tehnoloogiate) väljatöötamise ja kasutamise üle. Selle põhjal võttis komisjon 2007. aasta märtsis vastu teatise (IP/07/332), milles selgitati, et avalikkus ootab eraelu puutumatuse ja isikuandmete kaitse tugevdamiseks edasisi meetmeid. Nendele ootustele vastamiseks võeti vastu tänane soovitus, mille ettevalmistamisel konsulteeriti kõigi huvirühmadega kiipe tarnivast ja neid kasutavast tööstusharust, standardiasutustest, tarbijaorganisatsioonidest, kodanikuühiskonna organisatsioonidest ja ametiühingutest ning mille eesmärk on luua Euroopa tööstusele võrdsed võimalused, kaitstes samas inimeste õigust eraelu puutumatusele. Liikmesriigid peavad kahe aasta jooksul komisjoni teavitama meetmetest, mida nad kavatsevad soovituses püstitatud eesmärkide täitmiseks võtta. Kolme aasta jooksul esitab komisjon aruande soovituse rakendamise kohta, milles analüüsitakse nii mõju, mis soovitus on avaldanud kiipe kasutavatele ettevõtetele ja riigiasutustele, kui ka soovituse mõju kodanikele. Soovitus on avaldatud veebisaidil: http://ec.europa.eu/information_society/policy/rfid/index_en.htmMEMO/09/232