IP/09/1855 Brüsszel, 2009. december 1. Az Európai Bizottság üdvözli a Lisszaboni Szerződés hatálybalépését A Lisszaboni Szerződés ma, 2009. december 1-jén lép hatályba. Ez alkalomból a portugál kormány, a svéd elnökség és az Európai Bizottság közös ünnepséget szervez Lisszabonban. A Bizottság meggyőződése, hogy az új szerződés fontos új előnyökhöz juttatja a polgárokat, és belátható időtávra rendezi az intézmények körüli vitákat. Ezzel lehetővé válik az Európai Unió számára, hogy teljes mértékben a gazdasági és pénzügyi válságból való zökkenőmentes kilábalásra, valamint a környezetbarátabb növekedést célzó 2020-as stratégia előmozdítására koncentrálhasson. José Manuel Barroso, az Európai Bizottság elnöke a következőket mondta: „A Lisszaboni Szerződés a polgá rokat helyezi az európai projekt középpontjába. Örülök, hogy megvannak a cselekvéshez szükséges megfelelő intézményeink és stabil időszakot élünk, így most minden energiánkat arra fordíthatjuk, hogy kielégítsük az európai polgárok igényeit.” A Lisszaboni Szerződés anélkül módosítja a jelenlegi EU- és EK-Szerződést, hogy a helyükbe lépne. Megteremti az Unió számára az ahhoz szükséges jogi keretet és eszközöket, hogy kezelni tudja a jövő kihívásait, és választ adhasson az európai polgárok kéréseire. A Lisszaboni Szerződés lehetővé teszi az európai polgároknak, hogy beleszólhassanak az európai ügyekbe, ezenkívül chartában rögzíti alapvető jogaikat. Az EU-nak megfelelőbb eszközök állnak majd rendelkezésére az energia, az éghajlatváltozás, a határokon átnyúló bűnözés és a bevándorlás terén. A nemzetközi kérdésekben is határozottabban léphet majd fel. A következők tartoznak a szerződés legfontosabb vívmányai közé: demokratikusabb, nyíltabb és elszámoltathatóbb Unió – az Európai Parlamentnek és a nemzeti parlamenteknek sokkal nagyobb beleszólásuk lesz az uniós döntéshozatali folyamatokba, és a polgároknak joguk lesz megtudni, hogy uniós szinten hogyan döntenek minisztereik. Minden európai polgárnak lehetősége lesz arra, hogy befolyást gyakoroljon az uniós jogszabályjavaslatokra. hatékonyabb Unió – hatékony és modernizált intézmények segítségével. Ide tartozik a gyorsabb és következetesebb döntéshozatal a közrenddel kapcsolatos kérdésekben, ami által nőni fognak az EU lehetőségei a bűnözés, a terrorizmus és az emberkereskedelem elleni harcban. több jog az európaiak számára – az EU értékeit és céljait minden korábbinál világosabban rögzítik. Az Alapjogi Charta az uniós szerződésekkel azonos jogállást kap. tekintélyesebb globális szereplő – új pozíciókat hoztak létre annak érdekében, hogy nagyobb legyen az összhang az EU külpolitikájának olyan különböző ágai között, mint a diplomácia, a biztonság, a kereskedelem vagy a humanitárius segítségnyújtás. Ezek a javítások lehetővé teszik, hogy az Unió változásokat hajtson végre, az európaiak nagyobb biztonságban és jólétben élhessenek, és több lehetőségük nyíljon a globalizáció alakítására. Az európai polgárok számára előnyös változások tíz példája A polgárok azon joga, hogy a Bizottságot új kezdeményezésre vonatkozó javaslattételre kérhessék fel („európai polgári kezdeményezés”) Erősebb védelem a polgárok számára az Alapjogi Charta új jogállása következtében Diplomáciai és konzuli védelem valamennyi uniós polgár számára külföldi utazás vagy letelepedés esetén Kölcsönös segítségnyújtás az Unión belül természeti vagy ember által előidézett katasztrófák – például áradások és erdőtüzek – esetén Új lehetőségek az energiapolitika, a polgári védelem és a határokon átnyúló komoly egészségügyi fenyegetések határokon átnyúló hatásainak kezelésére Közös fellépés az olyan bűnszervezetek ellen, amelyek embereket csempésznek át a határokon Közös szabályozás a menedékkérelem több tagállamban tör ténő benyújtásának elkerülésére Terrorizmus elleni küzdelem a vagyoni eszközök befagyasztása útján Az EU döntéshozatalának demokratikusabb megközelítése (az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek megerősített szerepe) Képesség arra, hogy sürgős pénzügyi segítséget nyújtsunk harmadik államoknak A Lisszaboni Szerződés létrejöttének mérföldkövei: 2007. június: Az Európai Tanács kormányközi konferenciát hív össze azzal a céllal, hogy módosítsák a jelenlegi szerződéseket 2007. július–október: kormányközi konferencia A 2007. október 18–19-i informális Európai Tanács által jóváhagyott szerződés jóváhagyása 2007. december 12.: Az Alapjogi Charta kihirdetése az Európai Parlament (EP), a Tanács és a Bizottság elnöke által. 2007. december 13.: Az új szerződés aláírása Lisszabonban 2007. december–2009. november: ratifikációs eljárások a 27 tagállamban 2009. december 1.: a Szerződés hatálybalépése A Lisszaboni Szerződés szövege a következő honlapon érhető el: http://europa.eu/lisbon_treaty