IP/09/67 Bruselj, 19. januarja 2009Vmesna napoved za obdobje 2009–2010: upočasnitev se zaostruje, vendar bo rast ponovno mogoče zaznati pred koncem leta 2009Pričakuje se, da se bo rast BDP v Evropski uniji leta 2009 zmanjšala za 1,8 %, čemur bo sledilo zmerno izboljšanje na 0,5 % leta 2010. To je posledica vpliva okrepljene finančne krize, tj. splošnega poslabšanja, ki se kaže v obsežnem zmanjšanju svetovne trgovine in deleža proizvodnje ter, v nekaterih državah, v popravkih na trgih nepremičnin, na realno gospodarstvo. Vendar bodo stanje ublažile javna poraba in javne naložbe. K naraščanju zasebne porabe prispeva tudi dejstvo, da so se inflacijski pritiski umirili. Diskrecijski fiskalni ukrepi, napovedani od avgusta 2008, bodo letos omejili zmanjšanje rasti BDP za približno tri četrtine odstotne točke. Resnost gospodarskega upada bo močno vplivala na zaposlovanje in javne finance v napovedanem obdobju. „Z ukrepi za stabilizacijo finančnega trga, sprostitvijo monetarnih politik in načrti za oživitev gospodarstva nam bo uspelo zaustaviti nazadovanje gospodarstva v tem letu in ustvariti pogoje za postopno izboljšanje v drugi polovici leta. Najpomembnejša prednostna naloga je učinkovito delovanje navedenih ukrepov: izboljšati je treba tokove kreditov po sprejemljivih cenah in poskrbeti za hitro izvedbo svežnja ukrepov za fiskalno spodbudo, ki naj bi pospešili naložbe in zasebno porabo. Za povečanje zaupanja je tudi ključnega pomena, da se države članice izrecno zavežejo, da bodo preusmerile nazadovanje javnih financ, takoj ko se bodo ponovno vzpostavile normalne gospodarske razmere, ter tako zagotovile srednje- do dolgoročno vzdržnost javnih financ,“ je dejal Joaquín Almunia, komisar za gospodarske in monetarne zadeve. Glede na predhodno vmesno napoved, ki je bila objavljena danes[1], naj bi se gospodarska rast tako v EU kot tudi v območju evra leta 2008 zmanjšala na približno 1 % z nekaj manj od 3 % leta 2007. Pričakuje se, da se bo realni BDP leta 2009 zelo zmanjšal, in sicer za 1,8 % v EU in 1,9 % v območju evra, temu pa naj bi sledilo izboljšanje za približno pol odstotka leta 2010. Svetovno gospodarstvo letos v recesiji Pričakuje se, da se je gospodarska aktivnost v zadnjem četrtletju leta 2008 po vsem svetu izrazito upočasnila. Zmanjšanja, ugotovljena v najnovejših podatkih raziskav in prispelih naročilih, med drugim kažejo, da naj bi se to slabo stanje kratkoročno še nadaljevalo. Pričakovati je, da se bo gospodarski upad razširil, negativne posledice pa bodo vedno bolj vplivale na tržna gospodarstva v vzponu. Skupno naj bi se leta 2009 rast BDP upočasnila na 0,5 % (s 3,3 % leta 2008 in z izjemno močnega povprečja 5 % v obdobju 2004–2007). Od druge polovice leta 2009 se pričakuje postopno, vendar zmerno povečanje svetovne rasti, saj se bodo razmere na finančnem trgu izboljšale, učinek sprostitve makroekonomske politike (predvsem v ZDA) pa se bo okrepil. Na splošno naj bi pričakovana svetovna rast BDP leta 2010 znašala okrog 2,75 %. Težak udarec tudi za gospodarstvo EU V tretjem četrtletju leta 2008 se je BDP tako v območju evra kot tudi v EU zmanjšal za 0,2 %. To pomeni, da je območje evra doživelo svojo prvo tehnično recesijo, saj se je BDP znižal že drugo četrtletje zapored. Glede na nadaljnji padec, na katerega kažejo podatki raziskav v različnih sektorjih in državah, ter opazno poslabšanje drugih vodilnih kazalcev v četrtem četrtletju, se za prvo polovico tega leta napoveduje nadaljnje znižanje BDP. Po pričakovanjih naj bi poslabšanje prizadelo vse države, saj finančna kriza, svetovni gospodarski ciklus in v nekaterih državah članicah tudi zlom nepremičninskega sektorja terjajo svoj davek. Kot je pričakovati, naj bi zmanjšanje zasebnega povpraševanja in neto povpraševanja iz tujine znatno zaviralo rast BDP, stanje pa lahko omilijo le javna poraba in javne naložbe. Zaradi precejšnjega zmanjšanja stopnje izkoriščenosti zmogljivosti, poslabšanja gospodarske napovedi in strožjih pogojev financiranja bo upočasnitev še zlasti izrazita pri zasebnih naložbah, ki so bile v obdobju rasti ključna gonilna sila. Porast brezposelnosti in primanjkljajev Razmere na trgu dela so se v večini držav članic leta 2008 začele slabšati. Pričakovati je, da bo rast zaposlovanja, ki se na spremembe v rasti BDP odziva z določeno zamudo, v letošnjem letu negativna, število delovnih mest v EU naj bi se namreč zmanjšalo za 3,5 milijona. Posledično naj bi se stopnja brezposelnosti leta 2009 povišala na 8,75 % v EU (in na 9,25 % v območju evra), leta 2010 pa naj bi bila še višja. Po predvidevanjih bo poslabšanje napovedi vplivalo tudi na javne finance, ki jih bodo prizadeli izostanek izrednih prihodkov, značilnih za pretekla obdobja, sestava rasti, ki bo na splošno v manjši meri temeljila na davčnih prihodkih, in učinek pomembnih diskrecijskih ukrepov, ki so jih sprejele in/ali napovedale države članice (in ki v času, ko je bila ta napoved dokončana, znašajo približno 1 % BDP za leto 2009 v EU). Pričakovati je, da se bo objavljeni primanjkljaj v EU leta 2009 več kot podvojil na 4,5 % (z okrog 1,75 % na 4 % v območju evra). Pričakuje se hiter padec inflacije Inflacijski pritiski se hitro zmanjšujejo. Silovit porast cen blaga, ki je poleti 2008 povzročil rekordne stopnje inflacije, se je zdaj zaradi hitrega slabšanja napovedi glede rasti za EU in svetovno gospodarstvo ter nazadovanja na trgih dela naglo ustavil. Na podlagi teh dejavnikov je treba inflacijske napovedi v primerjavi z jesensko napovedjo popraviti precej navzdol. Rast cen življenjskih potrebščin naj bi se zdaj zmanjšala s 3,7 % leta 2008 v EU (3,3 % v območju evra) na 1,2 % leta 2009 (1,0 % v območju evra) ter tik pod 2 % leta 2010 v obeh območjih. Precejšnja negotovost v kriznih časih Ta napoved je seveda izjemno negotova, saj se svetovno gospodarstvo sooča z največjo krizo po drugi svetovni vojni. Tveganja napovedi glede rasti so uravnovešena. Po eni strani povzročata zaskrbljenost vpliv finančne krize (tudi na nepremičninski sektor) in začarani krog negativnega povratnega učinka med finančnim in realnim sektorjem gospodarstva. Po drugi strani pa bi rast lahko bila močnejša od pričakovane, če bi ukrepi, kot so svežnji fiskalnih ukrepov, ponovno vzpostavili zaupanje naložbenikov in potrošnikov hitreje, kot je bilo predvideno. Prav tako se zdijo tveganja za uresničitev inflacijskih napovedi glede na razvoj cen blaga in poslabšanje svetovnih gospodarskih napovedi uravnovešena. Podrobnejše poročilo je na voljo na: http://ec.europa.eu/economy_finance/thematic_articles/article13727_en.htmFigures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED[1] Komisija svojo vmesno napoved običajno objavi februarja, in sicer samo za sedem največjih gospodarstev EU ter za inflacijo in rast v tekočem letu. Tokratna napoved je bolj podobna pomladanski in jesenski napovedi, upravičujejo pa jo izjemno hitro poslabšanje gospodarskih razmer in napovedi od jeseni dalje ter pomembnost prikaza tega stanja v letni oceni programov stabilnosti in konvergenčnih programov držav članic.