IP/09/1538 V Bruslju, 16. oktobra 2009 Ribištvo: predlog Komisije za celotni dovoljeni ulov v letu 2010 Evropska komisija je danes predlagala nove količine celotnega dovoljenega ulova in ribolova za staleže rib, ki so na voljo ribiškim plovilom Skupnosti p redvsem v Atlantskem oceanu in Severnem morju. Ta predlog temelji na nasvetih znanstvenikov glede količin rib, ki se jih lahko ulovi v smislu trajnostnega gospodarjenja. Komisija se je glede delovnih metod posvetovala tudi z državami članicami in predstavniki ribiških sektorjev ter v skladu z njihovim mnenjem v mnogih primerih omejila znižanja na največ 15 % glede na lansko leto. Stanje mnogih ribjih staležev v evropskih vodah se je od leta 2005 izboljšalo, vendar je bil napredek počasen. Če je bila leta 2005 pri 32 od 34 ocenjenih ribjih staležev ribolovna kvota presežena, se je letos presežena kvota zmanjšala na 30 od 35 staležev (glej sliko 1 ). Poleg tega se je število ribjih populacij, za katere znanstveniki svetujejo zaprtje, zmanjšalo s 24 na 17 (glej sliko 2 ). Ker je poročanje ribiških plovil pomanjkljivo in so bile meritve nezadostne, podatki o stanju približno 57 staležev niso znani. Napredek za zagotovitev trajnostnega gospodarjenja z vsemi evropskimi ribjimi staleži je bil počasen. Flote se niso mogle dovolj hitro prilagoditi nasvetom znanstvenikov. Žal so bile v nekaterih primerih v zadnjih letih količine celotnega dovoljenega ulova nad količinami, ki bi bile trajnostne. Komisar za ribištvo Borg je glede predloga izjavil: „Zelo smo si prizadevali, da bi bili naši predlogi tehtni, izvedljivi in pametni. Posvetovali smo se s predstavniki sektorjev ter upoštevali njihova mnenja. Prepričan sem, da se mnogo strokovnjakov v ribiškem sektorju strinja s trajnostnim izkoriščanjem ribiških staležev. To je v korist ribiške industrije in celotne družbe.“ Letošnji predlog je krajši kot v prejšnjih letih, ker so bili začasni tehnični ukrepi glede nelovnih dob, velikosti mrežnih očes in ukrepi za zmanjšanje izmeta prestavljeni v ločen niz predlogov. Od zdaj naprej bodo predlogi o „ribolovnih možnostih“ vsebovali zgolj celotni dovoljeni ulov, kvote in raven ribolova ter ukrepe, tesno povezane s koriščenjem kvot in ribolova. Ohranitev polenovke: Komisija je še vedno zelo zaskrbljena glede ohranitve polenovke. Kljub poskusom za izboljšanje stanja staleža polenovke v Severnem morju, vzhodnem Rokavskem prelivu in Skagerraku od leta 2002 dalje, se je stanje v letu 2008 ponovno poslabšalo, ker je bil ulov večji kot v katerem koli letu po 1999. Poleg tega stalež nima dovolj starejših rib, zrelih za drstenje, od leta 2005 pa primanjkuje tudi mladih rib (glej sliko 3 ). Zaprtja v realnem času in sheme za izogibanje polenovki niso zadostovali za zaščito staleža in so zgolj v majhni meri vplivali na ribolovne vzorce. Za izboljšanje položaja bo treba okrepiti prizadevanja za ohranitev polenovke ter izvesti ohranitveni načrt, ki je bil sprejet lansko jesen. To bo zmanjšalo ribolov in s tem pritisk na stalež polenovke. Celotni dovoljeni ulov bo sprejet za vsako območje glede na količino preostalih populacij polenovk v morju. Večji celotni dovoljeni ulov za nekatere vrste: Dobra novice je, da se pri nekaterih staležih, ki so bili pod dolgoročnimi upravljalnimi načrti, začenjajo kazati koristi boljšega in dolgoročnejšega upravljanja. Potem ko se je celotni dovoljeni ulov za morskega lista v Severnem morju lansko leto povečal za 7 %, je bilo tudi letos možno rahlo povečanje. Za morskega lista v Biskajskem zalivu – drugi stalež pod dolgoročnim načrtom – je bilo možno povečanje za 2 %. Za sleda zahodno od Škotske je v skladu z načrtom predlagano 12-odstotno povečanje. Zmanjšanje celotnega dovoljenega ulova za izboljšanje trajnosti mnogih staležev: Za zaščito najbolj ranljivih vrst ter zagotovitev trajnostnega ribištva je Komisija predlagala zmanjšanje ulova za mnoge staleže: kot je bilo dogovorjeno lansko leto, se je celotni dovoljeni ulov za trneža zmanjšal za 90 % in se lahko uporablja samo za prilov; močno je bilo treba zmanjšati celotni dovoljeni ulov za vahnjo zahodno od Škotske, morskega lista v vzhodnem Rokavskem zalivu in norveškega jastoga okoli Irske; predlagana so bila 25-odstotna zmanjšanja za ranljive staleže južne morske spake, mola v Irskem morju in zahodno od Škotske, modrega lenga, morskega lista v Irskem morju ter sleda severno in zahodno od Irske; za 50 staležev so bila predlagana zmanjšanja za 15 % ali manj. Ta zmanjšanja sicer upoštevajo nasvete znanstvenikov, vendar so bila prilagojena, da lahko na kratek rok ribolovnemu sektorju pomagajo prebroditi težke čase. Dejstvo je, da brez rib ni ribičev. Čeprav je takšne ukrepe težko sprejeti, so potrebni za trajnostne ravni ribjih staležev. Letošnji predlog ne zajema podatkov glede staležev, ki jih skupno upravljajo Norveška, Islandija, Rusija, Ferski otoki in druge tretje države, ker se strani še niso sporazumele glede teh ribjih virov. Komisija si bo tudi v prihodnje prizadevala zmanjšati ribji izmet, vendar morajo tudi ribiči opravljati svoje delo odgovorno ter se vrniti v pristanišče, ko so kvote izpolnjene, uporabljati selektivno ribiško orodje in se izogibati premladim ribjim populacijam. Komisija pripravlja predloge na tem področju. Na osnovi tega predloga bodo ministri za ribištvo držav članic na zasedanju 14. in 15. decembra odločali o količinah celotnega dovoljenega ulova za leto 2010. Več informacij: http://ec.europa.eu/fisheries/press_corner/press_releases/2009/com09_54_en.htm karta ribolovnih območij ICES, preglednica s trenutnim celotnim dovoljenim ulovom in predlogi Komisije za 2010, grafični prikazi: slika 1: gibanje preseženih kvot v mnogih staležih, slika 2: število staležev, za katere znanstveniki svetujejo prepoved ribolova, slika 3: polenovka v Severnem morju, vzhodnem Rokavskem prelivu in Skagerraku. Glej tudi MEMO/09/458 .