IP/09/1487 Briuselis, 2009 m. spalio 8 d. Komisijos ataskaitos duomenimis, reikia griežtesnių priemonių prieš nepageidaujamų e. laiškų siuntėjus ir geriau apsaugoti privatumą Šiandien Europos Komisija dar kartą paragino ES valstybes nares aktyviau kovoti su grėsme privatumui internete. Iš šiandien paskelbto Komisijos užsakymu atlikto tyrimo aiškėja, kad, nepaisant tam tikrų priemonių (pavyzdžiui, baudų nepageidaujamų e. laiškų siuntėjams), kurių pastaraisiais metais ėmėsi kelios ES valstybės, kad būtų laikomasi Europoje nustatyto draudimo siųsti nepageidaujamus e. laiškus, baudžiamąja tvarka nagrinėtų atvejų ir nubaustų įstatymo pažeidėjų skaičius gerokai skiriasi. Tyrime patvirtinta, kad reformuojant ES telekomunikacijų taisykles ( MEMO/09/219 ) būtina tobulinti teisės aktus: aiškiau ir nuosekliau užtikrinti taisyklių laikymąsi, taikyti atgrasomąsias sankcijas, gerinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą ir skirti pakankamai išteklių nacionalinėms tarnyboms, užtikrinančioms piliečių privatumą internete. „Remiantis šiandien paskelbtais duomenimis galima teigti, kad kelios ES valstybės aktyviau siekia užtikrinti privatumą internete. Tačiau galime ir privalome padaryti daugiau, kad apsaugotume ES interneto vartotojus nuo nepageidaujamų e. laiškų, – sakė už informacinę visuomenę ir žiniasklaidą atsakinga ES Komisijos narė Viviane Reding. – Nors nepageidaujami e. laiškai ir šnipinėjimo programinė įranga Europos teisės aktais uždrausta nuo 2002 m., vidutiniškai 65 % ES piliečių nuolat gauna nepageidaujamų e. laiškų. Turime aktyviau kovoti su nepageidaujamų e. laiškų siuntėjais ir užtikrinti, kad būtų priimti ES teisės aktai, kuriuose būtų numatytos griežtos civilinės ir baudžiamosios sankcijos tokių laiškų siuntėjams. ES valstybes raginu labiau kovoti su grėsme privatumui internete, kaip antai: su nepageidaujamais e. laiškais, šnipinėjimo ir kenkėjiška programine įranga. Jei mums pavyktų sustabdyti nepageidaujamų e. laiškų platinimą Europoje, parodytume pavyzdį mūsų kaimyninėms ir kitoms pasaulio valstybėms, iš kurių į Europą siunčiami nepageidaujami e. laiškai.“ Pagrindinės šiandien paskelbto Europos Komisijos tyrimo išvados: Beveik visose ES valstybėse veikia viena ar kelios interneto svetainės, kuriose piliečiai gali rasti informacijos arba pateikti skundą , jei patirtų žalos dėl nepageidaujamų e. laiškų, šnipinėjimo arba kenkėjiškos programinės įrangos; Išnagrinėjus daugiau kaip 140 pažeidimų atvejų, tirtų 22 valstybėse narėse, paaiškėjo, kad tokių atvejų skaičius ir skirtos baudos valstybėse narėse labai skiriasi. Daugiausiai tokių atvejų suskaičiuota Ispanijoje (39), Slovakijoje (39) ir Rumunijoje (20). Didžiausios baudos skirtos Nyderlanduose (1 mln. EUR), Italijoje (570 tūkst. EUR) ir Ispanijoje (30 tūkst. EUR). Tačiau, pavyzdžiui, Rumunijoje, Airijoje ir Latvijoje nepageidaujamų e. laiškų siuntėjams skirtos nedidelės kelių šimtų ar tūkstančių eurų baudos. Siekiant sėkmingai kovoti su grėsme internete, būtina suderinti prevencijos ir vykdymo priemones, taip pat geriau informuoti visuomenę. Valdžios institucijų (pavyzdžiui, ryšių reguliavimo tarnybų, duomenų apsaugos ir vartotojų tarnybų, taip pat teisėsaugos tarnybų) pareigos ir jų bendradarbiavimo tvarka turi būti aiški, o viešasis ir privatus sektoriai taip pat turi bendradarbiauti. ES valstybių narių bendradarbiavimo mastas labai skiriasi. Bendradarbiavimo susitarimus yra sudariusios Belgija, Estija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kipras, Latvija, Lietuva, Nyderlandai, Prancūzija, Rumunija ir Vokietija, o štai, pavyzdžiui, Liuksemburgas ir Malta bendradarbiauja be oficialių susitarimų. Nepageidaujamų e. laiškų problema aktuali visame pasaulyje. Sprendžiant nepageidaujamų e. laiškų problemą būtina glaudžiau bendradarbiauti ir Europoje, ir visame pasaulyje. ES valstybės turėtų skirti pakankamai išteklių nacionalinėms institucijoms , kad šios galėtų rinkti įrodymus, vykdyti šios srities tyrimus ir traukti baudžiamojon atsakomybėn. Įgyvendinus Komisijos pasiūlytą ES telekomunikacijų taisyklių reformą, kurią baigia derinti Europos Parlamentas ir Taryba, bus sudarytos sąlygos geriau užtikrinti, kad būtų laikomasi privatumo apsaugos reikalavimų. Nauja ES telekomunikacijų taisyklių nuostata reikalaujama, kad bausmės už nacionalinių privatumo apsaugos teisės aktų pažeidimą būtų veiksmingos, proporcingos ir atgrasančios. Be to, ES valstybės ja įpareigotos skirti pakankamai išteklių nacionalinėms teisėsaugos institucijoms. Pagal naująsias taisykles nacionalinės kovos su nepageidaujamais e. laiškais tarnybos galės prisijungti prie tarnybų, atsakingų už vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą, Europos tinklo, o privačios organizacijos, pavyzdžiui, interneto paslaugų teikėjai, galės teikti ieškinius prieš jų tinkluose piktnaudžiaujančius nepageidaujamų e. laiškų siuntėjus. Be to, Europos Komisija ir JAV derasi dėl tarptautinio susitarimo dėl bendradarbiavimo užtikrinant vartotojų apsaugos teisės aktų vykdymą. Sektoriaus duomenimis , 1 iš 6 nepageidaujamų e. laiškų išsiunčiamas iš JAV. Reformavus telekomunikacijų taisykles, bendradarbiavimas nepageidaujamų e. laiškų klausimais bus įtrauktas į ES ir JAV susitarimą. Papildoma informacija 2009 m. gegužės mėn. Komisija pristatė portalą „ eYouGuide “, kuriame pateikti praktiniai patarimai vartotojams, kaip naudotis ES teisės aktuose nustatytomis „skaitmeninėmis teisėmis“. Su šiais dalykais susijusi Komisijos narių V. Reding ir M. Kunevos pateikta būsima Europos vartotojams skirta „Skaitmeninė darbotvarkė“ , kurioje nurodyta, kad ES gali imtis kovos su nepageidaujamais e. laiškais priemonių, visų pirma nustatyti panašias veiksmingas sankcijas visose ES valstybėse ir kaimyninėse šalyse ( IP/09/702 ). Praktinis vykdymą užtikrinančių institucijų ir privataus sektoriaus bendradarbiavimas bus aptartas Lisabonoje 2009 m. spalio 7–9 d. rengiamame CNSA/LAP seminare nepageidaujamų e. laiškų klausimais . Šiandien paskelbtame tyrime, kuriame pristatytas pažangos kiekvienoje ES valstybėje vertinimas, pateikiamos nuorodos į valstybių narių nacionalinių duomenų apsaugos institucijų svetaines, kuriose galima teikti skundus dėl nepageidaujamų e. laiškų, šnipinėjimo ir kenkėjiškos programinės įrangos: http://ec.europa.eu/information_society/policy/ecomm/library/ext_studies/index_en.htm#2009 „Eurobarometro“ atliktas pasitikėjimo informacine visuomene tyrimas paskelbtas: http://ec.europa.eu/information_society/policy/nis/strategy/activities/index_en.htm Annex Figures and graphics available in PDF and WORD PROCESSED Source: Flash Eurobarometer on confidence in Information Society of May 2009, p.23 Examples of sanctions imposed at national level in the past years. Czech Republic the data protection authority imposed fines in total of around €15 000 EUR in 2007 Denmark a Danish commercial court imposed a fine of around €270 000 for mobile spam as a result of legal action undertaken by the Danish Consumer Ombudsman, Danish companies were fined respectively around €13 330, €2 670, €1 330, €670 and €1 330 in 2008 in 2009, a fine of around €3 330 has been metered out by the court to a Copenhagen nightclub for unsolicited text messages containing information about events etc. taking place at the nightclub Finland conviction for writing malicious software, including use of spyware and spam sentenced to 7 months in prison, later commuted to 162 hours of community work Germany numerous cease and desists orders of district courts and higher courts threatening the defendant with administrative fines not exceeding €250 000,00, alternatively arrest for contempt not exceeding 6 months; often also conviction to pay fine of €2 500,00 for each violation of the cease and desist order court orders actually imposing these fines are not publicized Greece imposition of a fine of €20 000 for sending spam to random mobile numbers Hungary in 2007, a total sum of around €6 400 was imposed in 2008, this amount was 10 times higher (the maximum fine is 500.000 HUF): one spammer was fined seven times with a total sum of fines amounting to 1.6 million HUF (around €5 333 at the time of this Study) Ireland the data protection authority applied two fines for mobile spam (one of €2 000 EUR in 2008 for sending 6 text messages) Italy in 2008, the data protection authority imposed a fine of €570 000 EUR on an SMS spammer in 2004, the Naples court of peace sentenced a spammer to a fine of €1 000 in 2002-2003, the data protection authority issued a number of decisions ordering to stop the sending of spam an Italian court of appeal sentenced a sender of malware and spyware infected e-mail to a fine of €4 280 Latvia the data protection authority imposed fines in two cases for a total amount of €4 300 Lithuania in 2008, the data protection authority applied administrative sanctions in 3cases; 2 of them were confirmed by the administrative court; 1 case is still pending Poland the consumer policy department ordered to cease infringement of consumer interests through spam Romania in 2008, the telecom regulator applied fines in 20 cases, ranging from €250 to €500 the data protection authority applied two fines for mobile spam (via SMS) Spain in 2008, the data protection authority imposed 39 fines for sending spam with a total of €85 500 as follows: €81 100 for 34 e-mail spam cases (of which €30 000 for two serious e-mail spam cases), €3 800 for 4 SMS spam cases and €600 for one fax spam case. The Netherlands in 2006, the telecom regulator imposed a fine of €75 000 for sending spam in 2007, three Dutch companies were fined €1 000 000 for placing adware and spyware in 2008, a spammer was fined €510 000