IP/09/ 1341 Brüssel, 22. september 2009 Tarbijakaitse: komisjoni aruandes kritiseeritakse „läbipaistmatuid” pangatasusid Täna avaldatud jaepangandusteenuseid käsitlevas Euroopa Komisjoni aruandes leitakse, et see, kuidas pangad oma kliente teavitavad ja nõustavad, on paljuski problemaatiline. Konkreetsete probleemidena võiks nimetada raskesti arusaadavat teavet, pankade kehtestatud ebaselgeid teenustasusid, nõustamisprobleeme ja klientide vähest valmidust panka vahetada. Aruandes öeldakse, et jooksevkontode hinnastruktuurid on väga läbipaistmatud, tarbijad ei saa aru, kui palju nad pangale maksavad ega suuda võrrelda teenustasusid teiste pakkujate omadega. Aruande raames uuritud pankadest olid 66 protsendil teenustasud sedavõrd ebaselged, et aruande jaoks andmeid koguvad eksperdid pidid pankadega täiendavalt kontakteeruma, et kontode haldamise tegelikke kulusid kindlaks teha. Austria, Itaalia, Hispaania ja Prantsusmaa pankades oli läbipaistvuse tase kõige madalam ning neis riikides oli pangakonto omamine kõige kallim. ELi turg on killustunud ning tarbijad on ilma jäetud ELi siseturu eelistest. Ainult 9 % ELi tarbijatest viisid aastatel 2007–2008 oma jooksevkontod teise panka üle. ELi tarbijakaitse volinik Meglena Kuneva ütles: „Jaepangandusteenuse osutajad veavad tarbijaid alt. On hulgaliselt tõendeid, et tarbijakaitse põhitõdesid rikutakse võtetega, mis ulatuvad keeruka hinnakujundussüsteemi kasutamisest varjatud tasude kehtestamise ning ebaselge ja puuduliku teabe esitamiseni. Pangad peavad olema korrektsemad ja muutma tarbijatega suhtlemise kultuuri. Liikmesriikide ametiasutused peavad täitma oma kohustusi ELis kehtivate tarbijakaitsealaste õigusaktide jõustamisel. Siseturu volinik Charlie McCreevy ütles: „Kõnealune tarbijaturu uuring toob välja probleemid, millega tarbijad jaepangandustoodete ja -teenuste kasutamisel kokku puutuvad. Euroopa Komisjon on endale ülesandeks võtnud need probleemid lahendada. See tähendab, et pangandus tuleb muuta läbipaistvaks (pangad peavad esitama arusaadavat ja võrreldavat teavet) ning sätestada tuleb äritegevuse põhireeglistik. Kuna Euroopa kodanikud on jätkuvalt majanduskriisi mõju all, on selle eesmärgi täitmine eriti tähtis.” Aruanded 2008. aasta tarbijaturu tulemustabeli järelkajana avaldab komisjon täna töödokumendi „Follow up in Retail Financial Services to the Consumer Market Scoreboard.” Selles esitatakse pangatasude sõltumatu uuringu tulemused. Uuringu käigus on analüüsitud kontode haldamisega seonduvaid lõive 224 pangas, mis moodustavad ligi 81 % ELi turust. Tulemused 1. Läbipaistmatud pangatasud Jooksevkontode lõivude struktuur on sageli läbipaistmatu . Peaaegu kolmandik küsitletud tarbijaist ei suutnud võrrelda jooksevkontodega seonduvaid pakkumisi. Elektrooniliselt esitatud teave hindade kohta on puudulik. Kahel korral kolmest (66 % juhtudest) pidid pangatasude aruannet koostavad eksperdid pangaga täiendavalt kontakteeruma, et pangatasude suurust teada saada. Isegi täiendaval kontakteerumisel olid pangad tihtipeale nõus üksnes suuliselt oma tariifidest rääkima ja keeldusid saatmast hinnakirju. Umbes 10 % pankadest oli veebilehel väga vähe hinnateavet või puudus see üldse ja 33 % pankadest oli hinnateave tariifide kohta esitatud puudulikult. Mõnedes ELi riikides maksavad kliendid jooksevkontode haldamise eest tunduvalt rohkem kui teistes riikides. Kontotasud keskmise kasutamise korral kõiguvad 253 eurost Itaalias kuni kõigest 27 euroni Bulgaarias. Pangateenuste keskmisest suurema kasutamise korral on erinevus veelgi suurem ulatudes 831 eurost Itaalias 28 euroni Bulgaarias. Austria, Itaalia, Hispaania ja Prantsusmaa pankades oli läbipaistvuse tase kõige madalam ning neis riikides oli pangateenuste kasutamine kõige kallim. Bulgaarias, Hollandis, Belgias ja Portugalis oli jooksevkontodelt tehtavate tehingute hinnatase madal. Riikides, kus pangateenuste hinnastruktuur on läbipaistmatu, maksavad pankade kliendid tõenäoliselt jooksevkontode haldamise eest rohkem. 2. Teave ja nõustamine Tarbijad leidsid, et enne lepingu sõlmimist esitatav teave on tihtipeale raskesti mõistetav; „ arusaamatu ja ebapiisav ” teave on peamiseks takistuseks pangateenuste piiriülese kasutamise puhul. 79 % ELi kodanikest sooviks selget ja võrreldavat standardteavet , nagu on näiteks ette nähtud uues tarbijakrediidi direktiivis. Järjest enam on tõendeid sellest, et kliente ei nõustata finantsteenuste alal piisavalt. Näiteks Saksamaa kohta esitatud andmed näitavad, et tarbijad lõpetavad 50–80 % juhtudest pikaajalised investeeringud ennetähtaegselt, sest neid ei nõustata piisavalt. Seeläbi kaotatakse 20–30 miljardit eurot aastas. Finantstoodete müüjad ei oma ilmselt toodete kohta piisavat teavet ega suuda tarbijaid tõhusalt nõustada. Pangtöötajad võivad olla olukorras, mida iseloomustatakse kui sisemist huvide konflikti . 3. Üleminek ühest pangast teise Jooksevkontosid viiakse ühest pangast teise harva üle, üleviimise määr aastatel 2007–2008 oli 9 %, mis on madal võrreldes näiteks autokindlustusega, kus teenuse osutajat vahetati 25 % kindlustusjuhtudest. Mis saab edasi? Kõiki neid kogutud andmeid võetakse arvesse jaepangandusteenuste valdkonnas praegu tehtavas töös, mida komisjon tutvustas 2009. aasta märtsis avaldatud teatises „Euroopa majanduse elavdamine”. Ebaausaid kaubandustavu käsitleva ELi direktiiviga on juba keelatud tegevus, mis eksitab tarbijat ja takistab valikute tegemist, näiteks nagu pangakontoga seonduva teabe esitamata jätmine või siis teabe esitamine niivõrd segaselt, et keskmine tarbija ei suuda aru saada, milliseid tasusid ta peab maksma. Liikmesriigid peavad finantsteenuste suhtes kehtivad õigusaktid jõustama. Tööstussektoris hakatakse kohaldama ühiseid (vabatahtlikke) põhimõtteid pangakontode ühest pangast teise üleviimise lihtsustamiseks alates 1. novembrist 2009. Komisjon jälgib hoolikalt nende põhimõtete rakendamist. Aruanne: http://ec.europa.eu/consumers/rights/fin_serv_en.htm