IP/09/1564 Bruselj, 22. oktobra 2009 Potrošniki: zavrnjenih 60 % čezmejnih spletnih nakupov Danes objavljeno sporočilo Evropske komisije o čezmejnem e-poslovanju razkriva pogoste zavrnitve naročil potrošnikov EU, ki po spletu nakupujejo v drugi državi članici. V obsežnem in neodvisnem anonimnem nakupovanju za Komisijo so nakupovalci po EU od čezmejnega dobavitelja poskušali kupiti 100 priljubljenih izdelkov, npr. kamere, zgoščenke, knjige, obleke, itd. Opravljenih je bilo več kot 11 000 testnih naročil. Raziskava je pokazala, da 60 % potrošnikov ni moglo opraviti čezmejne transakcije, ker trgovec ne omogoča dostave v njihovo državo ali ne omogoča primernega čezmejnega plačevanja. Največ težav s čezmejnim nakupovanjem imajo potrošniki v Latviji, Belgiji, Romuniji in Bolgariji (za vrstni red držav EU-27 glej MEMO/09/475 ). Odstotek uspešnosti pri čezmejnem nakupovanju je v vseh državah razen dveh nižji od 50 %. Prednosti, za katere so prikrajšani državljani, so očitne. Kar polovica ali več izdelkov s spletnih strani v drugi državi članici je v več kot polovici držav za 10 % cenejših (vključno s stroški prevoza). Prav tako 50 % iskanih izdelkov ni bilo najti na nacionalnih spletnih straneh, ponujal pa jih je trgovec v drugi državi članici. Sporočilo predstavlja sklop ukrepov za poenostavitev zapletenega zakonodajnega okolja, ki ovira poslovanje s potrošniki v drugi državi članici. Za povečanje zaupanja v spletno poslovanje bodo zainteresirane strani na forumu obravnavale probleme v zvezi z zbiranjem komercialnih podatkov ter njihovo uporabo za določanje profila in ciljnih skupin potrošnikov. Evropska komisarka Kuneva je povedala: „ Rezultati te raziskave so presenetljivi, saj dokazujejo, da enotni evropski trg za spletno prodajo na drobno ne deluje. Potrošniki bi lahko prišli do boljše kupčije in večje izbire izdelkov na našem obsežnem evropskem trgu s preprostim klikom z miško. Vendar spletne nakupovalce še vedno zelo omejujejo nacionalne meje. Evropski potrošniki so tako prikrajšani za boljšo izbiro in cenovne ugodnosti. Zaslužijo si več. Poenostaviti moramo pravni labirint, ki preprečuje spletnim trgovcem, da bi svoje blago ponujali v drugih državah. “ Komisarka za informacijsko družbo in medije Viviane Reding pa je dodala: „ Glavna prednostna naloga Evrope je, da dosežemo enotni digitalni trg. Pravo digitalno gospodarstvo bo vzpostavljeno šele, ko bomo odstranili vse ovire pri izvajanju spletnih transakcij, vse do končnega potrošnika. To mora biti glavna naloga na seznamu pobud politike za ponovno oživitev enotnega trga. “ Trg e-poslovanja Evropski trg e-poslovanja je bil leta 2006 ocenjen na 106 milijard evrov. Internet je najhitreje rastoči distribucijski kanal za prodajo na drobno . Leta 2008 je 51 % evropskih prodajalcev na drobno prodajalo prek spleta. Vendar se zaradi ovir v spletnem poslovanju prepad med domačim in čezmejnim e-poslovanjem veča . Delež evropskih potrošnikov, ki nakupujejo po spletu je v dveh letih (2006–2008) zrasel s 27 % na 33 %, medtem ko je delež tistih, ki so opravljali spletne nakupe iz druge države članice, ostal nespremenjen (s 6 na 7 %). Samo 21 % trgovcev pa prodaja prek spleta tudi v druge države članice. Ve ndar je očitno, da potencial obstaja . Tretjina evropskih potrošnikov pravi, da bi prek spleta nakupovali iz druge države članice, če bi bil izdelek cenejši ali boljši, tretjina pa bi uporabljala tudi drug jezik. 59 % prodajalcev na drobno je pripravljenih poslovati v več kot enem jeziku. Ugotovitve anonimnega nakupovanja S spletnim testiranjem v imenu Komisije se je začelo preverjanje možnosti in ovir, s katerimi se potrošniki soočajo med postopkom spletnega nakupovanja v drugi državi članici. Anonimni nakupovalci v vseh državah članicah so na internetu iskali 100 priljubljenih izdelkov (zgoščenke, računalnike, digitalne kamere in pralne stroje) ter preverjali morebitne prihranke pri čezmejnem nakupovanju ter stopnjo oviranosti pri spletnem nakupu iz druge države članice. Izvedenih je bilo skoraj 11 000 testnih transakcij. Najpomembnejše ugotovitve so: Potrošniki lahko veliko prihranijo . Za najmanj polovico iskanih izdelkov so potrošniki v 13 od 27 držav našli boljšo ponudbo v drugi državi članici, ki je bila najmanj 10 % cenejša od najboljše domače ponudbe (vključno z vsemi stroški, kot so npr. dostava v državo potrošnika). Dostop do izdelkov, ki doma niso na voljo . Nakupovalci v 13 državah članicah za najmanj 50 % iskanih izdelkov niso mogli najti spletnih ponudb na domačem trgu, vendar so jih našli v drugi državi članici. Večina naročil ni uspešna . Povprečno 61 % spletnih naročil iz druge države članice ni bilo uspešnih, večinoma zato, ker trgovec ni omogočal dobave v državo potrošnika ali ni ponujal primernega načina čezmejnega plačevanja. Ovire v e-poslovanju Danes objavljeno sporočilo predstavlja strategijo za odpravljanje ovir v čezmejni spletni trgovini. Nekateri prednostni ukrepi so: Oblikovati enostaven in enoten sklop pravic za evropske potrošnike. Namen predloga za direktivo o potrošniških pravicah je nadomestiti sedanji nejasni mozaik zakonodaj z enotnim sklopom pravic za celo EU, pri čemer se potrošnikom zagotovi enako varstvo in pravno jasnost, trgovcem na drobno pa znižanje stroškov uskladitve. Spodbuditi čezmejno izvrševanje zakonodaje. Usklajeno ukrepanje na ravni EU za izvrševanje prava varstva potrošnikov (kot so t.i. „ internetne preiskave “ ) se mora še naprej izvajati, da se izkoreninijo nezakoniti postopki in poveča zaupanje potrošnikov v čezmejno nakupovanje. Poenostaviti čezmejna pravila za trgovce na drobno , npr. o davku na dodano vrednost, pristojbinah za recikliranje in dajatvah za avtorske pravice. Nekateri trgovci na drobno morajo zdaj poročati več davčnim organom, upoštevati različne nacionalne predpise o recikliranju elektronskih odpadkov in mogoče celo plačevati dajatve za avtorske pravice za isto blago v več državah. Predlog Komisije obravnava prva dva problema. Glede plačevanja dajatev pa je čim prej treba najti praktično rešitev. Več informacij: MEMO/09/475 Celotno besedilo Sporočila: http://ec.europa.eu/consumers/strategy/facts_en.htm#E-commerce