IP/09/1498 Briselē, 2009. gada 9. oktobrī Eiropas Komisija: IST nozarei jāuzņemas vadošā loma ceļā uz klimata un enerģētikas jomā nospraustajiem mērķiem Eiropas Komisija šodien aicināja Eiropas informācijas un sakaru tehnoloģijas (IST) nozari līdz 2011. gadam sagatavot to praktisko pasākumu uzmetumu, kurus tā īstenos, lai līdz 2015. gadam sasniegtu mērķi par 20 % uzlabot nozares energoefektivitātes rādītājus. Atbildība par aptuveni 8 % ES patērētās elektroenerģijas un aptuveni 2 % CO 2 emisiju gulstas tikai uz IST aprīkojuma un pakalpojumu jomas pleciem. Turklāt lietpratīgs IST izmantojums palīdzētu samazināt energointensīvu sektoru (piemēram, būvniecības, transporta un loģistikas) energopatēriņu un līdz 2020. gadam samazināt kopējo CO 2 emisiju apjomu par 15 %. Komisija iesaka IST nozarei līdz 2011. gadam nospraust vērienīgus energoefektivitātes mērķus. ES dalībvalstīs ieteikumā aicinātas līdz 2010. gada beigām panākt vienošanos par kopējām viedmērierīču specifikācijām. “ Labāks inovatīvu IST risinājumu izmantojums mums palīdzēs sasniegt Eiropas mērķi kļūt par zemu CO 2 emisiju ekonomiku. IST nozare var kļūt par vaduguni ceļā uz ilgtspējīgāku un videi nekaitīgāku izaugsmi, kā arī radīt vairāk "zaļo" darbavietu Eiropā, ” sacīja Viviāna Redinga, ES komisāre informācijas sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu jautājumos. “ Mums ir jāizmanto iespēja uzņemties vadošo lomu ceļā uz energoefektīvām tehnoloģijām — ne tikai tāpēc, ka tā visefektīvāk iespējams panākt ilgstošu CO 2 emisiju samazinājumu, bet arī tāpēc, ka šo tehnoloģiju ekopotenciāls Eiropas IST uzņēmumiem var pavērt jaunas uzņēmējdarbības iespējas. ” Komisija šodien pieņēma ieteikumu, kurā teikts, ka IST nozarei jāvada pāreja uz energoefektīvu un zemu CO 2 emisiju ekonomiku. Komisija aicina IST nozari līdz 2010. gadam vienoties par kopēju energopatēriņa un CO 2 emisiju apjoma mērīšanas metodiku. Šāda vienošanās ļautu iegūt ticamākus rezultātus, lai līdz 2011. gadam noteiktu vērienīgus nozares mērķus saistībā ar energoefektivitāti un CO 2 emisijām. Būtu jāizvirza tādi nozares mērķi, kas jau 2015. gadā pārsniegtu 2020. gadam pieņemtos ES mērķus. Vēršoties pie ES dalībvalstīm un IST nozares, Komisijas šodienas ieteikuma mērķis ir izmantot energoefektivitātes potenciālu, īstenojot ne vien vairāk publiskā un privātā sektora partnerības iniciatīvu (piemēram, Komisijas nesen sāktā iniciatīva par energoefektīvām ēkām un “zaļajiem” automobiļiem; IP/09/1116 ), bet arī IST nozares un stratēģiski nozīmīgu sektoru partnerību. Būvniecība, transports un loģistika minētas kā galvenās nozares, kurās, izmantojot IST, joprojām ir iespējams būtiski uzlabot energoefektivitātes rādītājus. Tāpat Komisija aicina ES dalībvalstis izmantot uz IST balstītus risinājumus, lai uzlabotu energoefektivitāti. Viedtīkli un viedmērierīču sistēmas var ne vien uzlabot ražošanas efektivitāti un vadību, bet arī optimizēt energosadali un energopatēriņu. Lai patērētājus nodrošinātu ar precīzāku informāciju un tiem palīdzētu kontrolēt un mazināt energopatēriņu, ES dalībvalstīm līdz 2010. gada beigām jāvienojas par kopējām viedmērierīču specifikācijām. Piemēram, mājsaimniecību enrgopatēriņu varētu samazināt par 10 %, ja tajās izmantotu viedmērierīces. Par laika grafiku viedmērierīču ieviešanai Eiropas mājsaimniecībās jāvienojas vēlākais 2012. gada beigās. Vēl daži Komisijas šodien pieņemtajā ieteikumā minētie IST ekopotenciāla piemēri. Ja Eiropa vien 20 % darījuma braucienu aizstātu ar videokonferencēm, CO 2 emisijas būtu iespējams samazināt par vairāk nekā 22 miljoniem tonnu gadā. Savukārt, ieviešot platjoslas tīklus, kas veicina plašāku tiešsaistē pieejamu sabiedrisko pakalpojumu izmantošanu, 2020. gadā pasaulē būtu panākts vismaz 1–2 % liels energoietaupījums. Šodien publicētajā ieteikumā ES dalībvalstu pārvaldes iestādes rosinātas valsts, reģionu un pašvaldību līmenī lietpratīgāk izmantot IST rīkus energosimulācijai un modelēšanai, tostarp būvniecības, transporta un loģistikas profesionāļu apmācībai. Turklāt energoefektīvāku tehnoloģiju ieviešanu dalībvalstis var veicināt, izmantojot publiskā iepirkuma procedūru. Komisijas ieteikumu pamatā ir 2009. gada septembrī veiktais sabiedriskais pētījums , kura rezultāti apstiprināja, ka ir vajadzīga koordinēta IST nozares pieeja, lai uzlabotu tās rādītājus enerģētikas un vides aizsardzības jomā, kā arī to, ka ļoti nozīmīga ir kopīga apņemšanās sasniegt nospraustos mērķus. Papildinformācija Komisija 2007. gada 10. janvārī pieņēma klimata un enerģētikas tiesību aktu kopumu, ko apstiprināja Eiropas Parlaments un pēcāk arī ES dalībvalstu vadītāji 2007. gada marta Eiropadomes sanāksmē; saskaņā ar minētajiem tiesību aktiem līdz 2020. gadam jāpanāk 20 % liels (salīdzinājumā ar 1990. gadu) kopējais primārās enerģijas patēriņa un siltumnīcefektu izraisošo gāzu samazinājums, savukārt, atjaunojamās enerģijas patēriņa jomā līdz 2020. gadam jāpanāk 20 % pieaugums ( IP/07/29 ). Komisija 2008. gada 13. maijā paziņoja, ka minēto mērķu sasniegšanas labad tā sekmēs IST izmantošanu visu ekonomikas sektoru energoefektivitātes rādītāju uzlabošanai ( IP/08/733 ). Eiropas Savienība 2008. gada decembrī vēlreiz apstiprināja savu apņemšanos sasniegt nospraustos mērķus un uzsvēra, ka panākt augstāku energoefektivitātes līmeni ir ļoti svarīgi ( IP/08/1998 ). Savukārt, 2009. gada martā Komisija pieņēma Paziņojumu par informācijas un sakaru tehnoloģiju intensīvāku izmantošanu, lai sekmētu pāreju uz energoefektīvu ekonomiku, kas rada zemas oglekļa emisijas ; paziņojumā IST izcelta kā viena no galvenajām nozarēm, kas padara iespējamu vispārēji samazināt CO 2 emisiju apjomu ( IP/09/393 ). Komisāre Redinga runā par digitālo Eiropu ( SPEECH/ 09/336 ) uzsvēra nozīmīgo IST “zaļo” potenciālu: “ Esmu cieši pārliecināta, ka digitālā Eiropa nevar atļauties ignorēt savu ekopotenciālu, kas Eiropas IST uzņēmumiem var pavērt jaunas uzņēmējdarbības iespējas. ” Šodien publicētais ieteikums: http://ec.europa.eu/information_society/activities/sustainable_growth/energy_efficiency/ Annex Greenhouse gas emissions in CO 2 equivalents (excluding carbon sinks) compared with Kyoto Protocol targets for 2008–12 MEMBER STATE 1990 Kyoto Protocol base year 1) 2007 Change 2006–2007 Change 2006–2007 Change 1990-2007 Change base year–2007 Targets 2008–12 under Kyoto Protocol and "EU burden sharing" (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (million tonnes) (%) (%) (%) (%) Austria 79,0 79,0 88,0 -3,6 -3,9% 11,3% 11,3% -13,0% Belgium 143,2 145,7 131,3 -5,3 -3,9% -8,3% -9,9% -7,5% Denmark 69,1 69,3 66,6 -4,4 -6,2% -3,5% -3,9% -21,0% Finland 70,9 71,0 78,3 -1,6 -2,0% 10,6% 10,3% 0,0% France 562,6 563,9 531,1 -10,6 -2,0% -5,6% -5,8% 0,0% Germany 1215,2 1232,4 956,1 -23,9 -2,4% -21,3% -22,4% -21,0% Greece 105,6 107,0 131,9 3,8 2,9% 24,9% 23,2% 25,0% Ireland 55,4 55,6 69,2 -0,5 -0,7% 25,0% 24,5% 13,0% Italy 516,3 516,9 552,8 -10,2 -1,8% 7,1% 6,9% -6,5% Luxembourg 13,1 13,2 12,9 -0,39 -2,9% -1,6% -1,9% -28,0% Netherlands 212,0 213,0 207,5 -1,0 -0,5% -2,1% -2,6% -6,0% Portugal 59,3 60,1 81,8 -2,9 -3,4% 38,1% 36,1% 27,0% Spain 288,1 289,8 442,3 9,3 2,1% 53,5% 52,6% 15,0% Sweden 71,9 72,2 65,4 -1,5 -2,2% -9,1% -9,3% 4,0% United Kingdom 771,1 776,3 636,7 -11,2 -1,7% -17,4% -18,0% -12,5% EU-15 4232,9 4265,5 4052,0 -64,0 -1,6% -4,3% -5,0% -8,0% Bulgaria 117,7 132,6 75,5 4,2 5,9% -35,8% -43,0% -8,0% Cyprus 5,5 5,5 10,1 0,2 1,6% 85,3% Not applicable Not applicable Czech Republic 194,7 194,2 150,8 1,7 1,2% -22,5% -22,4% -8,0% Estonia 41,9 42,6 22,0 2,8 14,8% -47,5% -48,3% -8,0% Hungary 99,2 115,4 75,9 -2,9 -3,7% -23,5% -34,2% -6,0% Latvia 26,7 25,9 12,1 0,4 3,5% -54,7% -53,4% -8,0% Lithuania 49,1 49,4 24,7 1,9 8,1% -49,6% -49,9% -8,0% Malta 2,0 2,0 3,0 0,07 2,3% 45,7% Not applicable Not applicable Poland 459,5 563,4 398,9 -0,4 -0,1% -13,2% -29,2% -6,0% Romania 243,0 278,2 152,3 -1,6 -1,0% -37,3% -45,3% -8,0% Slovakia 73,3 72,1 47,0 -2,0 -4,1% -35,9% -34,8% -8,0% Slovenia 18,6 20,4 20,7 0,2 0,7% 11,6% 1,8% -8,0% EU-27 5564,0 5759,8 5045,1 -59,4 -1,2% -9,3% -12.5% Not applicable Source: European Environment Agency Voluntary ICT Sector commitments to targets and deadlines for CO 2 and Greenhouse Gas emissions (GHG), and energy efficiency/consumption Companies Target reduction % Baseline * Target date Comment Alcatel–Lucent 10 2007 2010 CO 2 emissions of facilities Advanced Micro Devices Inc 33 2006 2012 GHG emissions per manufacturing index Bell Canada 15 Not given 2012 GHG emissions British Tele- Communications Plc 80 1996 2020 CO 2 emissions per unit of contribution to GDP Cisco Systems 25 2007 2012 GHG emissions Dell Additional 15 Not given 2012 Operational carbon intensity Deutsche Telekom AG 20 2006 2020 CO 2 emissions Ericsson 15 - 20 2006 2008 Energy efficiency France Telecom 20 2006 2020 CO 2 emissions Hewlett-Packard 16 - 40 2005 2010-2011 Energy consumption and GHG emissions for operations and products IBM 7 2005 2012 GHG emissions Intel 20 30 2007 2004 2012 2010 Carbon footprint GHG emissions per production unit Motorola 6 2000 2010 CO 2 emissions Nokia 6 2006 2012 Energy consumption of offices and sites Nokia Siemens Networks 20 - 49 2007 2009-2010 Energy consumption of products Sun Microsystems Inc. 20 2007 2015 GHG emissions Telecom Italia 30 % increase 2007 2008 Eco-efficiency indicator Vodafone Plc 50 2006/2007 2020 CO 2 emissions European Union (all sectors) 20 20 1990 Projected energy use in 2020 2020 2020 CO 2 emissions Energy savings/ efficiency * The baseline is the year in relation to which the reduction/improvement target is set. Source : SMART 2020: 'Enabling the low carbon economy in the information age' (company commitments), Appendix 4, p.75 A report by The Climate Group on behalf of the Global eSustainability Initiative (GeSI), GeSI [www.gesi.org] is an international strategic partnership of ICT companies and industry associations and EPA Climate Change Leaders Partnership website: http://www.epa.gov/climateleaders/partners/index.html