IP/09/665 Briselē, 2009. gada 29. aprīlīES pētniecības finansēšanas modernizācija norit veiksmīgiŠodien Eiropas Komisija sniedza progresa ziņojumu par Eiropas Savienības (ES) Septītās pētniecības un attīstības pamatprogrammas (Septītā pamatprogramma), kura paredzēta līdz 2013. gadam, pirmajiem diviem darbības gadiem. Līdz šim lielākā ES pētniecības un attīstības pamatprogramma ar 54 miljardu eiro budžetu, kas paredzēts septiņiem gadiem, ir izrādījusies piemērota ES ekonomikas un sabiedrības vajadzībām. Ar Septītās pamatprogrammas struktūras un jaunu instrumentu palīdzību iespējams risināt ES problēmas. Šīs programmas prioritāras jomas, piemēram, vide, enerģētika vai nanotehnoloģijas veicina tādas noturīgas ekonomikas izveidi, kurā ir zems oglekļa dioksīda emisiju līmenis un rūpniecības nozares tehnoloģiju platformas, sekmējot rūpniecības nozares ilgtermiņa vajadzībām atbilstīgu jomu noteikšanu. Eiropas Pētniecības padome atbalsta labākos pētniekus, lai zinātniskās izcilības ziņā nodrošinātu šo personu konkurētspēju visā pasaulē. Kopīgās tehnoloģiju iniciatīvas aptver jaunas, vēl nebijuša mēroga publiskā un privātā sektora partnerības tehnoloģiju un finanšu jomā. Septītajai pamatprogrammai, kuras budžets līdz 2013. gadam palielinās par 13 % gadā, ir liela nozīme ES cīņā pret pašreizējo krīzi. Ziņojumā uzsvērti Septītajā pamatprogrammā veicamie uzdevumi, piemēram, jauno dalībvalstu mobilizēšana, MVU iesaistīšana un administratīva vienkāršošana. Eiropas Savienības zinātnes un pētniecības komisārs Janešs Potočniks teica: “Ekonomikas krīze ir piemērota iespēja pārbaudīt, kā mūsu programmas darbojas smagos apstākļos. Manī izraisa prieku tas, ka Septītā pamatprogramma ir izturējusi šo pārbaudījumu: lai atbalstītu pētniecību, Septītā pamatprogramma piešķir jaunus finanšu līdzekļus, laikposmā no 2007. līdz 2013. gadam gandrīz divkāršojot gada budžetu, un darbojas kā pamudinājums dalībvalstīm un rūpniecības nozarei iesaistīties finansēšanā. Septītā pamatprogramma ir viens no galvenajiem instrumentiem, lai sagatavotos [ekonomikas] atveseļošanai no krīzes un lai pēc tās ekonomika būtu “zaļāka” un modernāka. Liels pieprasījums pēc ES finansējuma un sekmīgs jaunu pētniecības un izstrādes instrumentu īstenošanas sākums Pirmajos divos Septītās pamatprogrammas īstenošanas gados apmēram 25 000 priekšlikumu sasniedza galīgās novērtēšanas posmu, un 5500 priekšlikumu tika atlasīti piešķīrumiem, kuru kopējā summa ir 10 miljardi eiro. Liela bija atsaucība attiecībā uz Eiropas Pētniecības padomi – uz tās pirmajiem uzaicinājumiem tika iesniegti apmēram 11 000 priekšlikumu. Izcilākie ES pētnieki saņēma vairāk nekā 600 piešķīrumu. Atsaucoties uz stratēģisko tehnoloģiju izstrādes uzņēmumu vajadzībām, ir sāktas piecas publiskā un privātā sektora partnerības (JITS). Jaunajā riska dalīšanas finanšu mehānismā (RSFF), kas tiek pārvaldīts kopā ar Eiropas Investīciju banku, ir apstiprināti aizdevumi 2 miljardu eiro apmērā, lai atbalstītu augsta riska projektus pētniecības un izstrādes jomā. Eiropas Pētniecības telpa kļūst par īstenību Septītās pamatprogrammas vispārējais mērķis ir izveidot kopējo tirgu pētniecībai un atbalstīt jauninājumu ieviešanu. Tā atbalsta starptautisku sadarbību, ar piešķīrumiem veicina “intelektuālā darbaspēka” mobilitāti un, nostiprinot pētniecības infrastruktūras, uzlabo ES pētniecības un jauninājumu iespējas. Programmā no visiem priekšlikumiem vairāk nekā trešdaļa (36,7 %) ir iesniegta saistībā ar sadarbības veicināšanu pētniecības jomā, savukārt pētnieku mobilitātes shēmas veicināšanai pieteikti 23,5% priekšlikumu. Sekmēt ilgtspējīgu attīstību un ekonomikuPirmajos divos Septītās pamatprogrammas darbības gados 44 % no sadarbībai pētniecībā paredzētā budžeta ir piešķirti starpnozaru pētījumiem, piemēram, vides, enerģijas, lauksaimniecības, transporta, nanotehnoloģiju, informācijas un komunikāciju tehnoloģiju jomā, tādējādi sekmējot ES ilgtspējīgas attīstības atjaunoto stratēģiju. Izmantojot trīs publiskā un privātā sektora partnerības pētniecības un izstrādes jomā, kuras ir daļa no Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna, ar Septīto pamatprogrammu ES tiks veicinātas “zaļāku” automobiļu ražošanas nozare un celtniecība. ES pētniecību padarīt pieejamu pasaulei Viena no Septītās pamatprogrammas prioritātēm ir plašāka un stratēģiskā ziņā spēcīgāka starptautiska sadarbība pētniecības jomā. Piemēram, Septītajai pamatprogrammai ir pievienojušās jaunas valstis, un patlaban to kopskaits ir 12, ir parakstīta vienošanās par Āfrikas un ES partnerību zinātnes, informācijas sabiedrības un kosmosa jomā un, sākot Starptautiskā eksperimentālā kodoltermiskā reaktora (ITER) darbību, ir veicināta starptautiskā sadarbības pētniecības jomā. Birokrātisku šķēršļu mazināšana Ar Septīto pamatprogrammu, īpaši ar jaunu garantiju fondu un vienreizējas reģistrācijas sistēmu, ir panākta virzība birokrātisku šķēršļu mazināšanā. Lai nodrošinātu ES pētniecības programmu efektīvu īstenošanu, ir izveidotas divas izpildaģentūras: Pētniecības izpildaģentūra (REA) un Eiropas Pētniecības padome (ERC). Revīzijas procedūras ir uzlabotas un racionalizētas. Turpmākā rīcība Papildu uzmanība jāpievērš dažiem jautājumiem, piemēram, MVU nelielā dalība. Varētu uzlabot jauno dalībvalstu pētnieku iesaistīšanu programmā. Turpmākai vienkāršošanai un jaunu instrumentu efektīvai darbībai var būt nepieciešamība grozīt pamatnoteikumus.Lai turpmāk uzlabotu Septīto pamatprogrammu, Komisija konsultēsies ar neatkarīgu ekspertu grupu, kura līdz 2010. gada rudenim veiks Septītās pamatprogrammas starpposma novērtēšanu. Komisija šodien pieņēma paziņojumu, kurā novērtēts Sestajā pamatprogrammā paveiktais un kurš būs papildu devums Septītās pamatprogrammas starpposma novērtējumam. Paziņojuma pilnu tekstu un Sestajā pamatprogrammā paveiktā novērtējumu skatīt: http://ec.europa.eu/research/index.cfm?pg=reports Skatīt arī paziņojumu MEMO/09/209 (Q&A)