IP/09/1187 Bruselj, 24. julij 2009 72 % Evropejcev močno upa, da bo EU ublažila brezposelnost Nova raziskava, ki je bila objavljena danes, kaže, da 61 % Evropejcev pričakuje nadaljevanje vpliva gospodarske krize na delovna mesta. Tretjina zaposlenih je „ zelo zaskrbljenih”, da bodo zaradi krize izgubili delovno mesto. Kljub temu jih 71 % meni, da ima EU pozitiven vpliv na oblikovanje novih zaposlitvenih možnosti in boj proti brezposelnosti, tretjina pa jih pozna Evropski socialni sklad, ki je glavni instrument EU za investiranje v delavce in ohranjanje njihovih delovnih mest. „ Rezultati te raziskave me ne presenečajo. Razumljivo je, da so Evropejci zaskrbljeni zaradi vpliva krize na delovna mesta in družine, “ je povedal komisar za zaposlovanje, socialne zadeve in enake možnosti Vladimír Špidla. Dodal je še: „ Zato so bili že na začetku krize sprejeti ukrepi na evropski ravni, da bi se omejil njen vpliv na delovna mesta. Nedavno smo uvedli mikroposojila za ljudi, ki želijo ustanoviti svoje podjetje in 100 % financiranje ESS za neprekinjeno usposabljanje delavcev v naslednjih dveh letih. Države članice smo tudi pozvali, naj dajo na voljo 5 milijonov EUR za pripravništva mladih, ki so pravkar končali šolanje. Ti ukrepi bodo Evropejcem omogočili, da obdržijo svoja delovna mesta in jim pomagali do nove zaposlitve, če bi bili odpuščeni. “ V zvezi z vlogo EU v politiki zaposlovanja 52 % Evropejcev meni, da je pozitivna, ta številka pa znatno naraste, če se obravnavajo posamezna vprašanja. 78 % jih meni, da ima EU pozitivno vlogo pri izboljševanju dostopa do izobraževanja in usposabljanja, 76 % to trdi za spodbujanje enakosti med spoloma, 73 % za boj proti drugim oblikam diskriminacije, 72 % pa za oblikovanje novih zaposlitvenih možnosti in boj proti brezposelnosti. Glede na rezultate raziskave je zaradi gospodarske krize približno 3,5 % zaposlenih Evropejcev izgubilo delovno mesto. 24 % ljudi ima znanca, ki je izgubil službo, 36 % pa prijatelja ali družinskega člana, ki je občutil posledice krize. Najbolj so prizadete Latvija, Litva, Španija in Irska, medtem ko so Luksemburžani, Grki in Nizozemci v primerjavi z njimi izgubili manj delovnih mest. Tretjina zaposlenih Evropejcev (32 %) je „zelo zaskrbljenih“, da bodo v prihodnosti izgubili delovno mesto, še več pa je ljudi, ki so zaskrbljeni, da bo to doletelo njihovega partnerja (38 %) ali otroke (47 %). Stopnja zaskrbljenosti je močno povezana z objavljenim številom izgubljenih delovnih mest. V državah, kjer je veliko ljudi izgubilo delovna mesta, so tudi najbolj zaskrbljeni zaradi nadaljnjega odpuščanja. Zaskrbljenost zaradi izgube delovnih mest se lahko razloži in dopolni s podatkom, da vsaj 6 od 10 Evropejcev meni, da se gospodarska kriza še ni do konca razmahnila, le 28 % pa jih meni, da je kriza že dosegla svoj vrh, pri čemer najvišje stopnje dosegajo baltske države (82 % v Latviji, 76 % v Estoniji in 74 % v Litvi jih meni, da najhujše šele pride). V državah, ki so uvedle obsežne pristope prožne varnosti, je zaupanje v prihodnost večje. Kar 45 % Švedov in 36 % Dancev je prepričanih, da je vrh krize že mimo). Večina vprašanih bi, če bi morala poiskati novo delo, izbrala isto vrsto dela v istem kraju ali pa bi mogoče razširila iskanje na širše območje, kar kaže na večjo pripravljenost zamenjati kraj dela, ne pa vrsto dela. Približno eden od štirih brezposelnih Evropejcev pravi, da bi sprejeli kakršno koli delo. Ta rezultat se od leta 2006 ni bistveno spremenil. Večina Evropejcev meni, da so v tem kriznem času delovne izkušnje in usposobljenost najpomembnejša vidika pri iskanju novega dela, sledi pa jima prilagodljivost. Evropski socialni sklad (ESS), glavni instrument EU za podporo tistim, ki bi zaradi krize lahko izgubili delo, pozna tretjina Evropejcev (33 %). Sklad najbolje poznajo na Slovaškem (59%), Portugalskem (58%) in Španiji (53%), najslabše pa na Danskem (17%). Tretjina vprašanih je menila, da so sredstva iz proračuna ESS, ki je približno 10 % proračuna EU, prenizka, le 5 % pa je menilo, da so previsoka. Zdaj so na voljo tudi poročilo, povzetek in 27 posameznih profilov držav. Dodatne informacije Posebna raziskava Eurobarometra št. 316: Evropska politika zaposlovanja in socialna politika http://ec.europa.eu/public_opinion/index_en.htm Spletna stran Evropske komisije o socialnih razsežnostih gospodarske krize http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=en&catId=736