IP/09/642 Bruselj, 27. aprila 2009Poročilo Barca: komisarka Danuta Hübner in Fabrizio Barca predstavila predloge za reformo kohezijske politike EUDanuta Hübner, evropska komisarka za regionalno politiko, in Fabrizio Barca, generalni direktor na italijanskem ministrstvu za finance in gospodarstvo, sta danes predstavila ugotovitve „Poročila Barca – načrta za prenovljeno kohezijsko politiko“. Poročilo, ki ga je naročila komisarka, opredeljuje načela evropske kohezijske politike in predstavlja priporočila za celostno reformo na desetih „stebrih“. Dr. Barca je predloge oblikoval povsem neodvisno od Komisije, pri tem pa je upošteval mnenja akademskih strokovnjakov in uradnikov držav članic s srečanj, ki so potekala vse leto 2008. Poročilo je del temeljitega premisleka o kohezijski politiki po letu 2013, ki se je začel leta 2007 s Četrtim poročilom o gospodarski in socialni koheziji. Komisarka Hübnerjeva je povedala: „Poročilo Barca potrjuje, da je kohezijska politika osrednji steber evropskega procesa vključevanja. V poročilu je zapisano, da bi vse regije morale imeti možnost, da izkoristijo svoj potencial za gospodarski razvoj, ter da bi politika morala prinašati koristi vsem državljanov, ne glede na to, kje živijo. Poročilo potrjuje, da so reforme, ki smo jih uvedli v preteklih nekaj letih, prave. Hkrati odpira nove, drzne poti, ki bodo razširile naš pogled na prenovitev politike.“ Fabrizio Barca je poudaril: „Pregled dejstev in teorije v poročilu kaže, da Unija potrebuje politiko za gospodarski in socialni razvoj, prilagojeno posebnim potrebam zelo različnih krajev. Politika mora omogočiti več priložnosti in se spopasti z izzivi, s katerimi se soočajo državljani EU in ki so posledica poenotenja trgov. Prenovljena kohezijska politika lahko vse te naloge izpolni z naprednimi metodologijami, dosledno usmerjenostjo v dosežke in sodobnim upravljanjem na več ravneh.“ Priporočila za reformo v poročilu temeljijo na desetih „stebrih“: 1. Osredotočenost na ključne prednostne naloge Dr. Barca pravi, da bi morala EU približno 65 % svojega financiranja nameniti trem ali štirim ključnim prednostnim nalogam, pri čemer bi se delež razlikoval med državami članicami in regijami glede na potrebe in strategije. Merila za dodelitev sredstev se ne bi bistveno spremenila (tj. bi temeljila na BDP na prebivalca). Ena ali dve od ključnih prednostnih nalog bi morali obravnavati socialno vključenost za razvoj „socialnega programa po geografskih območjih“. 2. Nov strateški okvir Strateški dialog med Komisijo in državami članicami (ali regijami v nekaterih primerih) bi bilo treba okrepiti in ga utemeljiti na Evropskem okviru za strateški razvoj ter določiti jasna načela, kazalnike in cilje za oceno uspešnosti. 3. Novo pogodbeno razmerje, izvedba in poročanje Komisija in države članice bi morale izdelati nov pogodbeni dogovor (Nacionalna pogodba o strateškem razvoju), ki bi se usmeril v uspešnost in preverljive obveznosti. 4. Okrepljeno upravljanje za ključne prednostne naloge Komisija bi morala določiti pogoje, ki jih morajo izpolnjevati nacionalne ustanove za pridobitev sredstev za posebne prednostne naloge, in ocenjevati napredek pri doseganju ciljev. 5. Spodbujanje dodatne, inovativne in fleksibilne porabe Komisija bi morala okrepiti načelo „dodatnosti“, ki zagotavlja, da države članice nacionalnih izdatkov ne zamenjajo z izdatki EU, in sicer tako, da bi ga neposredno povezala s Paktom za stabilnost in rast. Potrebna je pogodbena obveznost, ki bi zagotovila, da so ukrepi inovativni in prinašajo dodano vrednost. 6. Spodbujanje eksperimentiranja in aktiviranje lokalnih akterjev Komisija in države članice bi morale spodbujati eksperimentiranje ter boljše ravnotežje med ustvarjanjem pobud za lokalno vključevanje v politike in preprečevanjem, da bi si politike „prilastile“ interesne skupine. 7. Spodbujanje učenja: korak k oceni morebitnega vpliva Z boljšim oblikovanjem in izvedbo postopkov za presojo, kakšen bi bil izid brez posredovanja kohezijske politike, bi bolje razumeli, kaj deluje kje, in dosegli disciplinske učinke na tako oblikovane ukrepe. 8. Krepitev vloge Komisije kot središča pristojnostiTreba bi bilo razvijati bolj specializirano strokovno znanje znotraj Komisije z boljšo usklajenostjo med generalnimi direktorati, ki bi ustrezalo večji vlogi in pooblastilom Komisije pri kohezijski politiki. To bi zahtevalo velika vlaganja v človeške vire in organizacijske spremembe. 9. Finančno upravljanje in nadzor Treba bi bilo doseči večjo učinkovitost upravljanja strukturnih skladov s poenostavljanjem postopkov in iskanjem drugih načinov za zmanjševanje stroškov in bremena Komisije, držav članic in prejemnikov. 10. Okrepitev političnega sistema medsebojnega nadzora na visoki ravni Okrepiti bi bilo treba sistem medsebojnega nadzora med Komisijo, Evropskim parlamentom in Svetom z ustanovitvijo formalnega sveta za kohezijsko politiko. Ravno tako je treba spodbujati stalno razpravo o vsebini, dosežkih in vplivu kohezijske politike. Celotno poročilo in z njim povezani dokumenti so na voljo tukaj: http://ec.europa.eu/regional_policy/policy/future/barca_en.htm