IP/ 09/926 Bryssel 16. kesäkuuta 2009 Opetuksen tehokkuutta heikentävät kannustimien puuttuminen ja käytöshäiriöt tunneilla Opettajista kolme neljästä katsoo, ettei heillä ole kannustimia parantaa opetuksensa laatua, ja kouluista 60 prosentissa oppilaiden huono käyttäytyminen luokassa häiritsee oppituntia. Tämä käy ilmi uudesta OECD:n raportista, joka on laadittu Euroopan komission tuella. Raportti pohjautuu uuteen opetusta ja oppimista koskevaan kansainväliseen tutkimukseen (TALIS) ja tarjoaa nyt ensimmäisen kerran kansainvälisesti vertailukelpoisia tietoja niistä olosuhteista, joissa opettajat joutuvat kouluissa toimimaan. Tutkimus tehtiin 23 maassa. Julkistaessaan raportin OECD:n pääsihteeri Angel Gurría korosti tarvetta parantaa opettajien suorituskykyä: ” Koulutuspolitiikkaa voidaan toteuttaa menestyksekkäästi vain korkealuokkaisten opettajien avulla. Lähtökohtana on, että opettajat ja heidän työnsä laatu määräävät koulutusjärjestelmän laadun. ” K oulutus-, kulttuuri- ja nuorisoasioista vastaava Euroopan komission jäsen Ján Figel' lisäsi, että ” EU:ssa on arviolta 6 ¼ miljoonaa opettajaa, ja he tarvitsevat kaiken sen tuen, jota opetusviranomaiset voivat heille antaa, voidakseen antaa oikeanlaista opetusta nopean muutoksen kourissa olevissa koululuokissa. Päättäjien on siis määrätietoisesti sitouduttava tukemaan opettajia niin kohentamalla heidän koulutustaan kuin parantamalla heidän työskentelyolojaan.” T ehokkaiden opetus- ja oppimisympäristöjen luomista käsittelevässä raportissa hyödynnetään TALIS-tutkimuksen tuloksia ja todetaan seuraavaa: Australia ssa, Belgiassa (Flanderi), Tanskassa, Irlannissa ja Norjassa yli 90 prosenttia opettajista ei katso, että opetuksen laadun parantamisesta olisi heille mitään iloa. Opettajat eivät ole aivan näin pessimistisiä Bulgariassa ja Puolassa, mutta silti lähes puolet heistä ei havaitse mitään kannustimia työnsä parantamiseen. Virossa, Italiassa, Slovakiassa ja Espanjassa yli 70 prosenttia ylemmän perusasteen opettajista työskentelee kouluissa, joissa oppilaiden häiriökäyttäytymisen katsotaan haittaavan opettamista ”jossakin määrin” tai ”paljon”. Keskimäärin 38 prosenttia tutkimukseen osallistuneista opettajista työskenteli kouluissa, joissa oli pulaa pätevästä henkilökunnasta. Puolassa tämä ongelma kosketti vain 12:ta prosenttia kouluista, mutta Turkissa 78 prosenttia kouluista kärsi pätevän henkilöstön puutteesta. http://dx.doi.org/10.1787/607784618372 Opettajat käyttävät keskimäärin 13 prosenttia opetusajastaan järjestyksen pitoon. Bulgariassa, Virossa, Liettuassa ja Puolassa alle 10 prosenttia opetusajasta hukkaantuu tällä tavoin. Luokassa aiheutettujen häiriöiden lisäksi opettamista haittasivat oppilaiden poissaolot (46 prosenttia), oppilaiden myöhästely (39 prosenttia), hävyttömyydet ja kiroilu (37 prosenttia) ja muiden oppilaiden pelottelu tai sanallinen kiusaaminen (35 prosenttia). Sen lisäksi, ettei opettajilla ole kannustimia parannuksiin, heitä ei monissa maissa edes arvioida järjestelmällisesti eivätkä he saa mitään palautetta työstään. Irlannissa ja Portugalissa tämä koskee yli 25:tä prosenttia opettajista, Espanjassa 45:tä prosenttia ja Italiassa 55:tä prosenttia . http://dx.doi.org/10.1787/607856444110 Poliittisella tasolla tärkein anti on siinä, että opetusviranomaisten on järjestettävä opettajille tehokkaampia kannustimia. Monissa maissa opettajien suoriutumisen arvioinnin ja heidän palkitsemisensa ja saamansa tunnustuksen välille ei ole luotu mitään yhteyttä. Vaikka tällaisia yhteyksiä olisikin, ne ovat usein varsin heikkoja. Tutkimuksessa todettiin yleisesti, että opetuksen suunnittelusta vastaavat voisivat paremmin tukea opettajia ja parantaa oppilaiden suoriutumista, jos sekä väestö että päättäjät keskittyisivät vähemmän resurssien ja opetuksien sisällön valvontaan ja enemmän oppimistuloksiin . Taustaa TALIS on OECD:n uusi opetusta ja oppimista koskeva kansainvälinen tutkimus . Se on ensimmäinen kansainvälinen tutkimus, jossa keskitytään oppimisympäristöön ja opettajien työskentelyoloihin kouluissa. Siinä tarkastellaan opettajiin ja heidän suoriutumiseensa vaikuttavia näkökohtia koulujen rehtorien ja opettajien itsensä silmin tarkasteltuna. Sillä pyritään näin paikkaamaan merkittäviä tietopuutteita koulutusjärjestelmien kansainvälisissä vertailuissa. T utkimus tehtiin Euroopan komission tuella, ja se kattoi 23 maata : Australia, Belgia (hollanninkielinen yhteisö), Brasilia, Bulgaria, Espanja, Etelä-Korea, Irlanti, Islanti, Italia, Itävalta, Liettua, Malesia, Malta, Meksiko, Norja, Portugali, Puola, Slovakia, Slovenia, Tanska, Turkki, Unkari ja Viro. Kussakin maassa valittiin satunnaisesti noin 200 koulua, ja kussakin koulussa kyselylomakkeen täytti koulun rehtori ja 20 sattumanvaraisesti valittua opettajaa. Kysymykset käsittelivät muun muassa opettajien valmiutta, heidän omaksumiaan opetuskäytäntöjä sekä opettajien tunnustamista ja palkitsemista. Ks. www.oecd.org/edu/talis/firstresults